X 



Professor E. Warming og Gand. mag. C. Raunkiær indledede en Diskus- 

 sion om danske botaniske Termini. 



Prof. Warming foreslog en Række danske Betegnelser for forskjel- 

 lige anatomiske Begreber, særlig vedrørende Ledningsstrængene (Kar- 

 strængene) og det mekaniske Væv. For dette sidste foreslog Taleren 

 Navnet „Skeletvæv". „Blødbast" foresloges i Overensstemmelse med 

 Dr. 0. G. Petersens Scitaminé-Afhandling ændret til „Sidel", „Veddel" til 

 „Kardel". „Annexcelle" til „Følgecelle", og i Stedet for „Trachei'de" 

 foreslog Taleren at anvende det af Johannsen benyttede Ord „Vandrør- 

 celle". „Vedcelle" burde ogsaa ændres, men det var vanskeligt at finde 

 et passende Ord derfor. 



Taleren hævdede dernæst, at man burde bruge Ordet „Nerve" i 

 Stedet for „Ribbe" i Bladene. Ved en Mængde Citater fra ældre dansk 

 Litteratur paaviste Taleren, at det først var ved Aaret 1860, at Ordet 

 „Ribbe" var begyndt at blive anvendt, nemlig først af Vaupell. Det 

 var senere bleven benyttet af flere Forfattere, medens andre havde holdt 

 paa det ældre Navn. I den udenlandske Litteratur benyttedes næsten 

 altid Betegnelsen „Nerve" (eller for de svagere N. tillige „Aarer"). 

 Taleren ansaa det for rigtigst at fastholde Ordet „Nerve" , medens 

 „Ribbe" bør reserveres de fremspringende Nerver eller Stængelkanter 

 o. lign. Nerver træde ikke altid synligt frem, de svare nøje til Kar- 

 strængene; dette gjøre Ribberne derimod ikke altid, da de ofte ere 

 dannede af ganske andre Væv, f. Ex. Kollenchym. 



Gand. mag. Raunkiær fremhævede først det Ønskelige i at have 

 korte danske Udtryk for hyppigt forekommende Begreber, hvad han for 

 sit Vedkommende ikke ønskede diskuteret. I Stedet for „mekanisk 

 Væv" foreslog Taleren „Styrkevæv"; i Overensstemmelse dermed kunde 

 man da bruge Betegnelserne „trækstærk, trykstærk og bøjningsstærk" 

 (Tyskernes „zug-, druck- og biegungsfest"). Endvidere foresloges 



Grønvæv i Stedet for Klorofylvæv, 



Grøncelle klorofylførende Celle, 



Grønkorn Klorofylkorn, 



Saftvæv klorofylløst, saftigt Væv, 



Luftvæv Væv, bestaaende af luftførende Celler, 



Stjernevæv — Stjerneparenkym, 



Hud — Overhud. 



Dr. O. G. Petersen foreslog at erstatte „Vedceller" med „Vedtaver". 

 „Vandrørceller" fandt Taleren mindre heldigt, da det for meget pegede 

 hen paa en Funktion. „Luftvæv" kunde muligvis komme i Kollision 

 med „Aerenchym". Det var ønskeligt at faa et godt Ord for „Parenchym". 



Dr. V. A. Poulsen fandt i det Hele de af Cand. Raunkiær fore- 

 slaaede Ord heldige; kun var han ikke tilfreds med Erstatningen af 

 „Overhud" med „Hud", da Ordet „Hud" ellers betegnede et noget videre 

 Begreb end „Epidermis". 



Gand. Raunkiær fastholdt Betegnelsen „Hud". „Karstræng" burde 

 man beholde i den hidtidige Betydning og ikke med dette Ord blot 

 betegne det, vi nu kalde Veddelen. 



