XLI 



Gødning. (Der forevistes Fotografier af en Forsøgsrække og Forsøgs- 

 planter, af hvilke den stærkt gødede i hele Sommerens Løb kun havde 

 naaet en Højde af c. 1 / 2 m , medens 2 Kontrolplanter slyngede sig langt 

 hen under Loftet). 



II) Ingen Virkning havde Gødningen haft paa en Forsøgsrække 

 med Tobaksplanter, som vare dyrkede i store Urtepotter (Diam. 18 ctm.) 

 med god Havejord. Heller ikke meget stærk Gødskning (indtil 30 gr. 

 fra 8 /5 til 8 /e) havde haft nogen Virkning, hverken gavnlig eller skadelig. 

 Om det skyldtes Gødningen, at de ugødede havde viist mindre Mod- 

 standskraft i Bladene overfor stærk Tobaksrøg end de gødede, kunde 

 Foredragsholderen ikke udtale sig om. (Fotografier forevistes). 



III) Gavnlig Virkning havde Gødningen haft paa en Del forskjel- 

 lige Planter fra Drivhusene, som dels vare i for smaa Potter, dels vare 

 svagelige Exemplarer og dels stode i daarlig Jord. Af Forsøgsplanterne, 

 som forevistes, var der ved Forsøgets Begyndelse taget Fotografier, som 

 cirkulerede. Forsøgene vare anstillede med Cycas circinalis , Caryota 

 sobolifera, Phoenix Jubœ, Musa sp, Citrus decumana, Corclia coccinea, 

 Cæsalpinia echinata, Datura suaveolens, Gossypium herbaceum, Canna 

 edulis , Panicum sulcatum. Atropa Belladonna, Amicia Zy gomeris, 

 Chrysanthemun sp, Fuchsia serratifolia, F. semper flor ens. 



Gødningens Indflydelse viste sig først og fremmest ved en meget 

 stærkere Væxt. Som Exempel kan anføres Cæsalpinia echinata, af 

 hvilken der var benyttet 3 Exemplarer, hvis Højde før Gødningen var 

 henholdsvis 26, 27 og 33 ctm.; det mindste Exemplar blev gødet med 

 ialt 4 gr. Gødning (fra 25 /7 — 28 /8) , og Planternes Højde var da senere 

 henholdsvis 44, 32 og 36 ctm. Dernæst havde de gødede Planter gen- 

 nemgaaende et kraftigere Udseende, mørkere grøn Farve og større 

 Blade. Hos nogle Arter (f. Ex. Datura og Amicia) havde de gødede 

 Exemplarer vist særlig stærk Tilbøjelighed til at danne Sideskud. 



Den Moral, man altsaa maaske kunde uddrage af disse Forsøg, er, 

 at det er forstandigt at anvende Gødningen til Urtepotter, som have 

 for lidt eller for daarlig Jord, hvilket f. Ex. gjælder de fleste Urtepotter 

 i private Huse, medens Handelsgartnerne, som i en Fart skulle drive 

 deres Planter frem og derfor giver dem rigelig og god Jord, næppe have 

 Brug derfor. 



I den paafølgende Diskussion deltoge Lektor Johannsen, Slots- 

 gartner Paludan og Cand. Sarauw. 



Medet d. 24de Februar 1894. 



(Tilstede vare: Edv. Andersen, Becker, Børgesen, G. Christensen, 

 Didrichsen, Th. Friedrichsen, Gelert, Frk. Hallas, J. Hartz, N. Hartz, 

 Hj. Jensen, Johannsen, Kolderup Rosenvinge, Krarup, A. Lange, Jonath. 

 Lange, Madsen, Mentz, Frk. Møller, Ostenfeld Hansen, Paludan, O. G. 

 Petersen, V. A. Poulsen, Prytz, Raunkiær, F. K. Ravn, E. Rostrup, Sa- 

 rauw, Warming.) 



Professor E. Wanning indledede en Diskussion om botaniske 

 Termini (Fortsættelse; se Mødet d. 16. Dec. 1893; Side IX). a) „Fing- 

 ret" eller „koblet"? — Af disse to Udtryk, som allerede fandtes 

 som Synonymer hos Drejer, burde det ene forkastes, og det maatte da 

 Botanisk Tidsskrift. 19. Bind (Meddelelser). 4 



