XLII 



blive „ koblet " , som overalt burde erstattes af „fingret". Man kunde 

 ogsaa skjelne meUera „3-fingret" og „3-finnet". (Det sidste, naar Ende- 

 smaabladet ved en længere Stilk var fjernet fra Sidesmaabladene). 



Lektor Rostrup, Dr. Poulsen og Lektor Johannsen sluttede 

 sig til Taleren. 



Gand. mag. Raunkiær syntes egentlig bedre om „koblet", men 

 vilde gjerne følge Flertallets Mening. „3-finnet" kaldtes nu „finnet- 

 koblet" ; „finnet-fingret" vilde lyde mindre godt. 



Professor Prytz ansaa „fingret" for det korrekteste, da det var 

 Udtryk for en delt Enhed, medens „koblet" bedst passede paa en Sam- 

 ling ens Enheder. 



b) „Stængelled" og „Bladfæste". — Indlederen bemærkede, 

 at man for Begreberne „internodium" og „nodus" havde anvendt for- 

 skjellige Betegnelser : 



De to sidste Udtryk vilde Taleren fremdeles hævde, bl. a. fordi 

 man deraf kunde aflede de korte Ord „straktleddet" og „kortleddet". 

 „Knæ" burde reserveres for det ved et Bladfæste bøjede Stængelparti. 



Lektor Johannsen henledede Opmærksomheden paa, at man i 

 Fysiologien brugte „Led" i en anden Betydning (for Mimosens bevæge- 

 lige „Gelenk"). Kunde man ikke for „Fæste" sige „Stol" i Analogi til 

 „Ægstol"? 



Prof. Warming vilde hos Mimosens o. a. lignende Blade tale om 

 „Puden". 



Gand. Raunkiær ansaa ikke „Bladstol" for en Forbedring; der- 

 imod var „Bladfæste" et godt Ord, kun var det noget dobbelttydigt. 

 Dels kunde det tages for Bladets Insertionsflade , altsaa svarende til 

 Bladarret, og det vilde Taleren, dels kunde det anvendes for hele Inser- 

 tionsregionen , altsaa lig Nodus, for hvilken Taleren helst vilde bruge 

 Betegnelsen „Led". „Stængelled" fandt Taleren ikke heldigt. Der var 

 indvendt mod „Stængelstykke", at det var for ubestemt, men dette Ud- 

 tryk lod sig jo definere. 



Lektor Johannsen fandt ikke, at „Pude" var noget godt Ord for 

 Bladleddene. 



Prof. Warming forsvarede de af ham foreslaaede Udtryk. 



Dr. Poulsen fandt, at Striden var vanskelig at afgjøre; baade 

 „Stængelstykke" og „Led" vare dobbelttydige, men for begge lod Be- 

 tydningen sig jo med Lethed fastslaa ved Definition. 



Gand. Raunkiær hævdede sine Betegnelser. Man havde oftere 

 Brug for at skjelne mellem „Bladfæstet" (= Bladarret) og „Leddet" 

 (== nodus). . 



Zwischenknotenstück 



og Knoten 



og Stammknoten 



Mittelstück 

 Stengelglied 

 Ledstykke 

 Ledstykke 



og Knude (Petit) 

 og Knæ (Drejer) 



Stængelstykke 

 Stængelled 



(Grønlund) 

 og Bladfæste (Warming) 



