XLVI 



Efter Talerens Mening var Moly en ubestemmelig Allium Art, men 

 forresten er det rimeligt at lade det være et aabent Spørgsmaal, og ved 

 Omtalen af denne magiske Plante ikke tage bestemt Parti, men ind- 

 skrænke sig til at referere de Tydningsvarianter , der til Dato ere frem- 

 komne i saa rig Mangfoldighed. 



Prof. Wanning indledede den fortsatte Diskussion om botaniske 

 Termini. 



1) „Mellemstok" og „Rodstok". Disse Udtryk vare ikke syno- 

 nyme hos Drejer: Mellemstok var det mest omfattende, det svarede 

 til, hvad vi nu betegne med de heldigere Udtryk „Jordstængel" eller 

 „Jordskud", og burde derfor ikke beholdes. 



I Diskussionen herom deltoge Inspektør Kiærskou, Docent 

 Kützou og Assistent S ar au w, hvilken sidste gjorde opmærksom paa 

 Franks nye Betegnelse „Katablast" (paa Dansk „Lavskud"), som dog ikke 

 vandt Bifald hos Indlederen. 



2) „Læbeceller". Dette Ord, som vistnok var dannet af Vaupell, 

 burde bibeholdes; Ligheden med „Mund" var alt givet i „stoma". Der 

 var ingen Grund til at erstatte det med det vist fra Tysk oversatte Ord 

 „Lukkecelle". 



Dr. Kol der up Rosenvinge, som ganske sluttede sig til Taleren, 

 gjorde opmærksom paa, at Ordet „Lukkecelle" var dannet af Prof. R. 

 Pedersen. 



3) „Svamp et væv", anvendt første Gang afSarauw i en Afha dhng 

 „Ret og Vrang paa Blade og Grene", var et uheldigt og endog sproglig 

 ukorrekt Udtryk, som ikke burde indføres. 



Hertil sluttede sig Lektor E. Rostrup og Assistent Sarauw selv. 



4) „Kurvdække" kunde ganske afskaffes og erstattes af „Svøb". 

 Hertil sluttede sig Gand. Raunkiær og Inspektør Kiær sk ou. 



5) „Hoved" som Navn paa en Blomsterstand burde afskaffes, da 

 det var overflødigt. 



Inspektør Kiærskou ønskede at beholde denne Betegnelse, me- 

 dens Cand. Raunkiær sluttede sig til Taleren, idet han dog ønskede 

 at beholde Ordet „hovedformet". 



Madet d. 28de April 1894. 



(Tilstede: Edm.' Andersen, Boysen, Børgesen, C. Christensen, Did- 

 richsen, Gelert, B. Gram, Frk. Hallas, N. Hartz, Hj. Jensen, Kiærskou, 

 Mentz, Ostenfeld Hansen, M. Pedersen, V. A. Poulsen, Raunkiær, F. K. 

 Ravn, Rosenvinge, E. Rostrup, Rützou, Sarauw, Warming.) 



Professor Wanning fremsatte en Bemærkning om den økologiske 

 PI antegeografi. 



Denne nye Betegnelse vilde Taleren anvende for det, som hidtil 

 (af nogle Faa, deriblandt Taleren selv) var bleven kaldt den biologiske 

 Plantegeografi. Den beskjæftigede sig, i Modsætning til den floristiske 

 Plantegeografi, med Vegetationsformerne og med Planternes Samfunds- 

 forhold. Efter de økologiske Forhold opstillede Taleren følgende Hoved- 

 grupper: 1) Hydrofyt-, 2) Xerofyt-, 3) Halofyt- og 4) Mesofyt-Samfund, 

 idet han under den sidste Kategori sammenfattede de Samfund, som 

 ikke kunde henføres til nogen af de andre Grupper. 



