12 



9. Den 24de Eebruar 1881. Cand. 0. G. Petersen gav en 

 kortfattet Udsigt over Udviklingen af vort Kj end skab til Sirørerne, 

 Th. Hartig publicerede 1837 de første Iagttagelser over dem (Vær- 

 ket findes paa Landbohøjskolens Bibliothek). Sachs sætter Op- 

 dagelsen til 1851. I sit store Værk: Forstliche KulturpfL, omtaler 

 Hartig dem paa ny og beklager, at Botanikerne ikke have lagt 

 Mærke til hans første Arbejde Den næste Afhandling (om Cucur- 

 bitacerne i Bot. Zeitung 1854) var atter af Hartig. Hugo v. Mohl 

 (Bot. Zeit. 1855) betegner i en vis Henseende et Tilbageskridt med 

 H. t. Snorene , idet han angiver Porerne lukkede. Nägeli (1861), 

 Hanstein (1864), Briosi ( 1872), Vesque (1875), Janczevsky (1878), 

 de Bary (1867) og Wilhelm (1880) have senere givet forskjellige 

 Bidrag. Taleren fandt, at det af Kolderup Rosenvinge foreslaaede 

 Navn: Adjunktivceller kunde bruges for Wilhelms »Geleitzellen«. 

 Wilhelms Arbejde blev nærmere gjennemganet ; en af hans vigtigste 

 Opdagelser var de paa tværs gjennem Marvstraalerne gaaende Sirør. 

 Kallusdannelsen gik forud for Poredannelsen; den forsvandt hos 

 Vitis om Foraaret, men det var ikke noget almindeligt Fænomen. 

 Taleren bekræftede dette , de allerfærreste af vore Træer havde 

 Vinterkallus. Ved Maeeration i Vand løsnedes Kallusmasserne sig 

 ofte ; Nägeli kjendte dette hos Cucurbita. Sirørenes Indhold hos 

 Vitis var en protoplasmatisk Masse , indenfor hvilken fandtes en 

 Slimmasse. Taleren havde fundet Stivelse i Sirørene hos nogle, 

 men ikke hos andre Planter. Sirørenes Funktion var endnu gaade- 

 fuld. Perforationen var ikke i alle Tilfælde bevist. 



10. Den 25de Marts 1881. Stud. mag. Kolderup Rosenvinge 

 forelagde og refererede Professor Agardh's Værk om Florideernes 

 Morfotogi. 



Stud. mag. V» A. Poulsen fremlagde den tyd ske Udgave af 

 sin botaniske Mikrokemi og udbad sig Tilføjelser og Rettelser til 

 den italienske, som var under Udarbejdelse. 



11. Den Ilte April 1881. Stud. mag. Kolderup Rosenvinge 

 fortsatte sit Referat af Prof. Argardh's Florideernes Morfologi og 

 Dr. phil E. Warming forelagde og refererede Rerlhold: Die ge- 

 schlechtliche Fortpflanzung der eigentlichen Phæosporeen , Jonsson: 

 Om embryosäckens utveckling hos Anhiospermerna og Müller: Les 

 Caracées genevoises. 



12. Den 28de April 1881, Efter at Planen for Exkursio- 

 nerne for den tilstundende Sommer var drøftet og vedtaget, fore- 

 lagde Joh. Lange en ny Irisart (Se Bot. Tidsskr. Bd. 13, S. 17 IF.) 

 og refererede dernæst Saint-Lager : Reforme de la nomenclature bo- 

 tanique (Ann. de 1. Soc, bot. de Lyon 1881). 



13. Den 27de Oktoker 1881. Prof. Joh. Lange holdt et 

 Foredrag om Cratægus Slægten. Af Kjendetegnene vare de bio- 

 logiske af Vigtighed: Løvspring, Lovfald (især Bladenes Farver 

 paa den Tid); dernæst Højden, Grenenes Retning, Barkens og 

 Tornenes Beskaffenhed, Bladenes Form o. s, v. Af Blomstens Dele 



