90 



hvad der maa tillægges stor Betydning, at Skibet med Mohrs 

 Samlinger strandede paa Hjemrejsen fra Island *). 



Jeg vil endnu kun nævne én af de Kilder, som Hjal- 

 talin har benyttet, nemlig »Grasnytiar« af den islandske 

 Provst B. HaUdorsson, trykt i Kjøbenhavn 1783. Hr. Frid- 

 riksson siger, at dennes Bog dels var bygget paa Selvsyn, 

 dels paa mundtlige Meddelelser af E. Olafsen. Den om- 

 handler navnlig Planternes Egenskaber uden Beskrivelser og 

 Voxesteder, men giver flere iuteressante Synonymer, som jeg 

 senere kommer til at omtale. Foruden vildtvoxende Planter 

 indbefatter den ogsaa Haveplanter« 



Hookers og Gliemanns islandske Plantelister synes Hj. 

 ikke at have kjendt. At han dog optager en enkelt Plante, 

 som kun findes hos den første, hidrører fra, at Hornemann 

 har optaget den efter Hooker. 



Jeg haaber at have gjort det indlysende for Læserne, at 

 man ikke ubetinget kan godkjende alle de paa de gamle 

 Lister opførte Planter som sikre for Island. For saa vidt 

 der mangler Originalexemplarer eller Afbildninger, maa man, 

 naar Arterne ikke senere ere gjenfundne, prøve og veje alle 

 Grunde for og imod. Jeg har gjort Forsøg i den Retning 

 ved Udarbejdelsen af mine reviderede Plantelister, i hvilke 

 jeg har været meget varsom med at godkjende Arter som 

 sikre, idet jeg mente, at man hellere maatte vrage for mange 

 end for faa Planter; fremtidige Botanikere havde da den smukke 

 Opgave at undersøge, hvor mange af de hidtil usikre Arter 

 der vilde vise sig dog at være virkelige Beboere af Island. 



En saadan Opgave kunde Hjaltalin ogsaa have stillet 

 sig, men hans Bog viser ikke Spor hertil; Forfatteren har 

 stirret paa Listerne og glemt at se paa Naturen , og derved 

 har hans Bog gjort sig fortjent til den Dom: det bliver 

 uden Betydning, om en Planteart findes opført 

 i den eller ikke. Denne Dom er sand, men dens Sandhed 

 kan kun bevises ved en Række af Exempler, som jeg der- 



*) Mørch i den alt citerede Afh. 



