— 192 — 



I en lille læseværdig Afhandling behandler Olbers og Linde- 

 berg (1864) væsentlig Spørgsmaalet om Tørvedannelsen og Tørvens 

 fysiske og kemiske Egenskaber, men berører ogsaa kortelig den 

 tørvedannende Vegetation. Af særlig Interesse i denne Sammen- 

 hæng er følgende Bemærkninger, refererende sig til v. Post's nys 

 nævnte Arbejde: „Ehuru, vid betraktande af den massa djur, sar- 

 deles af de mikroskopiska infusorierna, som uppkomma och lefva 

 i vatten, hvari organiska ämnen upplösas, deres inverkan på väx- 

 terna, som härigenom undergå både mekaniska och kemiska förän- 

 dringar, är omisskänlig, så har likväl detta inflytande visai sig 

 vara af underordnad vigt vid torfbildningen härstädes, der hvarken 

 spåren af deras mekaniska verksamhet eller djurlemningarna i torf- 

 lagren äro sårdeles märkbara". 



2. 



I Løbet af forrige Aarhundredes tre sidste Aartier og indtil 

 vore Dage er Litteraturen om Mosernes recente Vegetation vel vok- 

 set meget betydelig i Omfang og Indhold, selv om den maaske 

 knapt nok har holdt Maal med den Udvikling, som den tørvegeolo- 

 giske og vegetationshistoriske Side af Moseforskningen gennemgik. 

 For det nævnte Tidsrums Vedkommende foretrækker jeg i det føl- 

 gende at betragte de vigtigste Udtalelser indenfor den paagældende 

 Litteratur Land for Land. 

 Danmark. I Danmark var Udbyttet af Undersøgelsen af Mosernes Vege- 

 tationsforhold kun magert. De talrige lokale Floraer tager intet 

 eller kun ringe Hensyn til en formationsmæssig Skildring af Mosernes 

 Plantesamfund. I denne Henseende danner kun P. Nielsen's Rejse- 

 beretning fra Egnen mellem Viborg og Skive (1872) en Undtagelse; 

 han giver en Inddeling af Moserne i den af ham besøgte Egn, og 

 skelner mellem: „Lyngmoser", „Tørre Moser" og „Fugtige Moser", 

 og hver af disse beskrives kort; hans Inddeling er iøvrig uden 

 Værdi. 



E. Dalgas, som i det mindste fra 1876 og til sin Død bevarede 

 en levende Interesse for danske Moser og særlig deres Udnyttelse 

 som Kulturarealer, er i sine forskellige Publikationer herom ogsaa 

 lejlighedsvis kommet ind paa deres Vegetationsforhold og Betin- 

 gelserne for deres Dannelse. Det fortjener at anføres, at han i sit 

 første Arbejde (1876) inddeler Moserne efter deres Plantedække og 

 Oprindelse i Lavmoser og Højmoser og tillige i Forbigaaende (S. 84) 



