— 195 — 



Moseplantesamfund som Formationer paa sur Bund og alle Mose- 

 planter som Oksylofyter. 



Endelig maa nævnes de af A. Mentz (1902, 1903, 1910), 

 F. Børgesen og G. Jensen (1904), G. H. Ostenfeld (1905) samt 

 O. Galløe og C. Jensen (1906) givne Skildringer af danske Eng- og 

 Mosearealer, i hvilke der med Hensyn til de forskellige Formationer 

 gøres almene Synspunkter gældende; lejlighedsvis kommer vi til at 

 berøre disse lidt nærmere. 



Fra Færøerne og Island foreligger Skildringer af Moseplante- 

 samfund i de om disse Øers Vegetationsforhold offentliggjorte Skrifter. 

 For Færøernes Vedkommende maa nævnes G. Jensen's Beretning 

 (1897) og den mere udførlige Skildring, som G. FL Ostenfeld har 

 givet af Samfund paa Tørvebund (1906, S. 1% og 1908, S. 947): 

 „Kærformationen (Græsmosen)" , som Ostenfeld deler i Egentlige 

 Kær (Gyperacé-Sphagnum-Association) og Hedekær (Glumiflor-Hylo- 

 comium-Association); maaske ogsaa hans Philonotis -Association 

 (1906, S. 68, og 1908, S. 943) i alt Fald delvis kan medregnes 

 til Tørvebundsamfundene. Om noget nær de samme Formationer 

 har Helgi Jonsson givet Meddelelser fra Island. 



Medens der i Norge ikke foreligger noget litterært Materiale 

 angaaende Mosernes recente Vegetation, idet de bekendte Arbejder 

 af A. Blytt og Jens Holmboe udelukkende behandler tørvegeologiske 

 og vegetationshistoriske Emner, er der i Sverige i de seneste Sverige. 

 Aartier gjort adskillige Undersøgelser af Mosernes nu raadende Ve- 

 getation. En meget betydelig Virksomhed udfoldede saaledes den 

 for tidlig afdøde Robert Tolf; hans talrige Undersøgelser af Moser 

 i alle Dele af Sverige gav ham et enestaaende Kendskab til dette 

 Emne. Desværre lykkedes det ham ikke at samle sine Erfaringer 

 i nogen større, sluttet Oversigt; hans Iagttagelser er siden 1889 

 spredte i et meget stort Antal Opsatser (de efter mit Skøn vigtig- 

 ste er opførte i Litteraturlisten); ud fra disse Afhandlinger, der 

 tillige behandler tørvegeologiske og mosekulturelle Spørgsmaal ved 

 Siden af Iagttagelser af Vegetationsforholdene — Tolf ønskede 

 aabenbart ikke at tabe Undersøgelsernes praktisk-botaniske For- 

 rnaal af Sigte — er det lidt vanskeligt at danne sig et samlet Bil- 

 lede af Sveriges i mange Henseender rige og afvekslende Mose- 

 vegetation. Tolf gjorde jævnlig, undertiden maaske for tidlig 1 ), 



} ) Eksempelvis ombytter Tolf Udtrykket „Sidvallsänga.r" (1896 a) med „örtrika 

 starrmyrar" (1898), hvilket, han atter erstatter med „ängsmossar" (1900); 

 sluttelig kasseres dette Udtryk til Fordel for „ängskärr" (1903 a). 



13* 



