— 208 — 



den i de europæiske (S. 138), men fremhæver dog Mangelen af Cal- 

 luna og Erica Tetralix. En meget væsentlig Del af Ganong's Arbejde 

 er helliget økologiske Forhold, som her ikke skal berøres nærmere; 

 kun kan det nævnes, at Ganong slutter sig til den da raadende 

 Anskuelse, at Tilførsel af kalkfrit eller i det mindste kalkfattigt 

 Vand er en Grundbetingelse for Højmosens Fremkomst. 



Edgar N. Transeau kom senere i en ret omfattende og for den 

 økologiske Dels Vedkommende interessant Skildring af Moser i Huron 

 Floddalen (1905 — 06) til en noget anden Opfattelse af Sphagnum- 

 Arternes Forhold til Kalksalte, en Opfattelse, der svarer til det af G. A. 

 Weber (1902) meddelte og for Transeau vistnok ukendte Udfald af 

 Kulturer med Sphagnum- Arter. Samme Forfatter havde tidligere 



(1903) offentliggjort en Studie over det nordlige Nord-Amerikas Mose- 

 plantesamfund, hvoraf bl. a. fremgaar, at disse er karakteristiske 

 for de koldere Dele af Nord-Amerika og nær beslægtede med Mose- 

 plantesamfund i Europa og Asien; de er Fortsættelser af lignende 

 fra postglacial Tid. 



Fra nogenlunde nær liggende Omraader har Lewis H. Weld 



(1904) og S. M. Goulter (1904) givet Skildringer af Sø- og 

 Mosearealer ; der kan yderligere henvises til Henry Gowles' Arbejde 

 fra Ghicago-Omraadet (1901). Den første bekræfter den Klinge'ske 

 Regel for Vindens Indflydelse paa Landdannelsen i Søerne. Goulter 

 har i sine Undersøgelser medtaget langt sydligere Egnes Sumpdan- 

 nelser, der i floristisk og anden Henseende fjærner sig stærkt fra 

 de nord- og mellemeuropæiske Ferskvandsalluvier. Det samme 

 gælder den af Thomas H. Kearnet (1901) anstillede Undersøgelse. 



John W. Harsberger har (1909) givet en temmelig populær 

 Skildring af et Par amerikanske Højmoser; han skelner mellem 

 „flat bogs" (flade Sphagnum-Moser), „raised bogs" (hvælvede Høj- 

 moser) og „hanging bogs", der maa svare til, hvad i tysk Sprog 

 kaldes „Hangmoore". 



Endelig kan nævnes de af Burton Livingston offentliggjorte Under- 

 søgelser af Mosevandets fysiologiske Egenskaber, hvorunder han 

 diskuterer Spørgsmaalet om Xerofilien hos Moseplanter. 



3. 



Af hele den ret store Litteratur, der siden Midten af forrige 

 Aarhundrede behandler Nord- og Mellem-Europas recente Mose- 

 vegetation (i mere eller mindre nøje Tilslutning til rent geologiske 



