— 219 — 



yderst grunde Søer, der kun i den egentlige Sommer udtørres. Det 

 maa bemærkes, at de er uden direkte Forbindelse med det gen- 

 nem Engene gaaende Vandløb. — 



Vender vi os til Litteraturen, viser det sig, at Skildringer, hvoraf 

 vi kan hente nogen Kundskab om Rørsumpen i danske Søer, just 

 ikke er talrige. Alle ældre Fremstillinger, af P. Nielsen (1866). 

 H, Mortensen (1872) m. fl., er ensidig floristiske og tager, hvad jo 

 heller ikke var at vente, intet Hensyn til en formationsmæssig Be- 

 tragtning af Vegetationsforholdene. Senere blev Synsmaaden, som 

 tidligere berørt, væsentlig ændret. Derom vidner den af J. Baagøe 

 og F. Kølpin Ravn givne Beretning om en større Ekskursion til jyske 

 Søer og Vandløb (1896), den eneste udførligere Fremstilling af 

 Vandplante- og Rørsump-Formationernes Optræden i en større Del 

 af Jyllands ferske Vande 1 ). Af de paa Ekskursionen indvundne 

 Resultater skal nedenfor anføres nogle enkelte, paa et og andet 

 Punkt supplerede. 



Brabrand Sø, kort Vest for Aarhus, er en i livlig Tilvækst 

 værende Sø; de ovennævnte Forff. siger (S. 294): „af de Søer, som 

 vi saa, er denne sikkert den, hvis Dage snarest ville være talte". 

 Søen er „overalt meget lavvandet". Der opgives forskellige Maal; 

 største Dybde er 1,5 m ( 24 /t 1895), men i Hovedparten af Søen er 

 Vandstanden lavere, 0,5 — 1 m. 



Af Brabrand Sø foreligger der i Hedeselskabets Arkiv en meget 

 omhyggelig Opmaaling og Pejling, udført 1905 ved Landinspektør 

 Aage Feilberg, og paa det over Søen og dens Omgivelser fremstil- 

 lede Kort er indlagt de vigtigste Vegetationer af Rørsumpplanter. 

 Kr. Thomsen (1907) anfører, at Normalvintervandstanden i Brabrand 

 Sø er 2,5 Fod (ca. 0,94 m) og Sommervandstanden 1,6 Fod (ca. 0,5 m). 

 Periodiske Stigninger af Vandspejlet indtræffer ved Tøbrud (4 à 5 Fod 

 over dagl. Vande) og om Sommeren efter Regnperioder (3 à 3,5 Fod). 

 Bunden i Søen er Dynd, hvilket alt var meddelt af Baagøe og Kølpin 

 Ravn, der skriver: „Bunden var næsten overalt dækket af et Lag 

 mørkfarvet Dynd, dannet af henfaldne Planterester, der ligesom 

 mange af de levende Planter var overtrukne af en Skorpe af Kalk 

 og Diatoméer; ..." De samme Forff. meddeler om Vegetationen 



*) Det bør dog erindres, at P. Nielsen (1872) havde gjort grundige flori- 

 stiske Studier f. Eks. af Vand-Vegetationen i Fiskbæk Aa: han finder heri 

 16 forskellige Potamogeton- Arter, medens Tallet hos Baagøe og Kølpin Ravn 

 fra samme Aaløb er 10. 



