— 220 — 



bl. a. følgende: Næsten overalt er „Bredderne beklædte med store 

 Skove af Phragmites. Mod NØ fandtes ingen andre Sumpplan- 

 ter;"... „De fleste andre Steder fandtes der som Forløber for 

 Phragmites et Bælte med Scirpus lacuster" . . . „Disse spredte 

 „Sivholme", der ere meget iøjnefaldende, naar man seer ud over 



Søen fra Bakkerne i Nærheden, kunde naa ud til c. 1 m Dybde;" 



„Udenfor Phragmites-Bæ\te\ fandtes ogsaa Sparganium ramosum, 

 dels alene, dels sammen med Scirpus, samt Glycerin aquatica (kun 

 noteret fra Søens vestlige Ende)." 



Disse Opgivelser stemmer godt med A. Feilberg's Kortlægning 

 af Vegetationerne; til de foran nævnte Rørsumpplanter maa dog, 

 i Følge Feilberg, føjes Equisetum fluviatile, der danner ikke ube- 

 tydelige Bevoksninger. Uden al Tvivl foregaar Tilvæksten mest 

 energisk ved den vestlige, specielt den sydvestlige Ende af Søen, 

 medens den er ubetydelig langs den nordøstlige Kyst (G. M., J 13, 

 maalt 1875); de to ovenfor nævnte Forfattere udtaler sig i lignende 

 Retning. 



Søerne i Gudenaaens Omraade er ligeledes undersøgte 

 af Baagøe ogKøLPiN Ravn og deres Ledsagere. Rørsump- Vegetationen i 

 Hovedmassen af disse Søer synes at have et meget ensformigt Præg. 

 Rørskove (af Arunclo) er meget almindelige. Om Scirpus lacustris 

 udtales, at det efter de foreliggende Iagttagelser ikke synes „at være 

 nogen almengyldig Regel, at Scirpus gaar ud paa større Dybde 

 end Phragmites, om det end maa siges, at det meget hyppigt er Til- 

 fældet" (S. 303). Foruden de to Rørsump-Planter nævnes : Sparga- 

 nium ramosum, Lysimachia thyrsi flora, Equisetum fluviatile. I Søernes 

 vestlige Ende er der gennemgaaende Læ, Bunden er her mere 

 dyndet, og Tilvæksten er af disse Grunde stærkere. „Paa mange 

 Steder kunde vi saaledes bekræfte Rigtigheden af Forchhammer's og 

 Klinge's Iagttagelser over dette Forhold" (S. 304). Hvor Bunden 

 er dyndet, træder foruden de ovenfor nævnte Arter endnu andre 

 til : Typha angustifolia , Glyceria aquatica, Scirpus paluster, Acorus, 

 Bumex hydrolapathum, Ranunculus lingua, Carex rostrata osv. 



Gub Sø siges af Baagøe og Kølpin Ravn m. H. t. Vegetationen 

 at være noget afvigende fra de øvrige ovenfor omtalte Søer i Gudenaa- 

 omraadet. Dette fremgaar ikke nærmere af Skildringen, og der er 

 næppe synderlig Grund til at skille den ud fra de øvrige Søer, der 

 alle har tilfælles, at de er gennemstrømmede af større eller min- 

 dre Aaløb. Kun gælder dette ikke Pøt Sø og Lyng Sø, som 



