— 224 — 



Oplandets Vandmasser. Næppe noget Sted i Danmark erkendes 

 dette for Øjeblikket tydeligere end i Nørre Aa Dalen, hvor der 

 som Rester af Fjordbassinet endnu forekommer den Række Smaa- 

 søer. der ovenfor (S. 216) er nævnte, men hvis Dage sikkert 

 snart er talte. Vi vender senere tilbage til Nørre Aaens Rør- 

 sumpe. 



Skals A a (eller Hersom Aa), der oftere vil blive nævnt i 

 det følgende, bør derfor her omtales lidt nærmere (et Oversigtskort 

 findes hos Mentz, 1U02). Den har sit Udspring „paa Vandskelslinien 

 mellem Vandløbene til Limfjorden og Kattegat, hvor denne passerer 

 Sænkningen mellem Læsten og Fousingø« (Kr. Thomsen, 1903). Her- 

 ra løber den mod Øst og drejer i en stor Bue mod Nord; godt 

 en Mil Sydvest for Hobro tager den en vestlig Retning, hvilken 

 den beholder til dens Udløb i Hjarbæk Bugt. Aaens Løb er ca. 

 50 km langt. Den modtager Tilløb fra talrige Bække, af hvilke 

 nogle danner Afløb fra større Søer, saaledes Fousingø Møllebæk (fra 

 Fousingø Sø), Kongsvad Aa (fra Glænstrup Sø), Tjele Aa (fra Tjele 

 Sø), Klejtrup Møllebæk (fra Klejtrup Sø), tvende Afløb fra Hærup 

 Sø og Rød Aa (fra Rødsø). Først efter at Aaen har optaget Af- 

 løbene fra de to sidst nævnte Søer, fører den en anselig Vand- 

 masse ; den er da ret bred og sejlbar for større Pramme helt op 

 til Lindum Skov, hvorfra man inden Jærnbanernes Fremkomst hen- 

 tede Træ og — med stort Besvær paa Grund af Aaens talrige 

 Krumninger — førte det lang Vej bort, til Mors og Thy og andre 

 skovfattige Egne mod Vest. 



I den øverste Del af Løbet var Skals Aa i 1902, da jeg under- 

 søgte Engene, reguleret til ca. 1200 m Nord for Randers — Viborg 

 nordre Amtsvej; iøvrig dannede den dengang mangfoldige større 

 og mindre Krumninger, der især fra S. Onsild-Broen nedefter antog 

 betydelige Dimensioner. Faldet var fra Sammenløbet med Kovsted 

 Bæk til Hjarbæk Fjord 34 Fod (Kr. Thomsen, 1903); „Afpælingen 

 giver Aaens Længde lig 180,000 Fod, og følgelig er der et disponibelt 

 Fald af 1 : 5300" .... Iøvrig var Faldforholdene i Aaen temme- 

 lig varierende. 



Langs Skals Aaens Bredder findes, især i den Del af Løbet, 

 hvor Dimensionerne bliver større, en mere eller mindre fyldig Rør- 

 sump-Vegetation, sammensat af følgende Arter: Arundo phragmites, 

 Scirpus lacustris, Phalaris arundinacea, Glyceria aquatica, G. fluitans, 

 Poa trivialis, Acorus calamus, Typha latifolia, T. angustifolia, 

 Sparganium ramosum, Iris pseudacorus, Equisetum fluviatile, Car ex 



