— 233 — 



og 1. August); desuden træffes der undertiden Bestemmelse om 

 Renskæring af Rørsumpen langs Aaens Kanter. De samme Be- 

 stemmelser kan gælde Søer, der danner Led i et offentligt Vand- 

 løb (Gram, S. 83); derimod kan andre Søer ikke indgaa under 

 offentligt Tilsyn. 



Endvidere er den oprindelige Bunds Beskaffenhed] af 

 overordentlig stor Betydning for Landdannelsen i Sø eller Aa. 

 Men Bundens Beskaffenhed afhænger atter af i det mindste to 

 vigtige Forhold, dels Omgivelsernes eller Oplandets Natur, dels det 

 Forhold, om en Sø mangler Tilløb, er en Blindsø (kfr. Udtrykket 

 „Blindsee" hos Früh og Schröter, S. 20), eller den er gennemløbet 

 af en Aa, er en Flodsø („Flusssee", kfr. ibid.). 



Indflydelsen af Omgivelserne er i denne Henseende utvivlsom. 

 Uden at gaa i Enkeltheder kan der mindes om de overordentlig 

 ulige Kaar for en Landdannelse, der gør sig gældende i en i et 

 rigt og kuperet Morænelandskab liggende Blindsø, sammenlignet 

 med en Sø paa en Hedeflade eller en Klitslette. Dels kan Bunden 

 i Morænelandskabets Søer jo i og for sig være meget frugtbar, dels 

 kan der vecl Nedskylning fra de omgivende Højdedrag foregaa en 

 stadig Ophobning af næringsrigt Materiale, saa at den Landdan- 

 nelsen betingende rige Plantevækst snart vil kunne fremkomme. 

 For Aaløbenes Vedkommende er Omgivelserne naturligvis i denne 

 Henseende af mindre Betydning. 



Indflydelsen af Tilløb til Søen er ligesaa aabenbar; Flodsøer 

 eller gennemløbede Søer frembyder ved det Materiale af uorgani- 

 ske og organiske Stoffer, Løbene fører med sig, langt bedre Betin- 

 gelser for en Landdannelse end Blindsøer, forudsat at Dybdefor- 

 holdene er de samme, og at Blindsøen ikke paa Forhaand er 

 forsynet med næringsrig Bund. Som Eksempler paa de første 

 er der ovenfor nævnt nogle; de kunde forøges med mangfoldige 

 andre. Til de næringsfattige Blindsøer vender vi ved en senere 

 Lejlighed tilbage. Potonié (1 ( J09, S. 320), der med god Grund 

 lægger særlig Vægt paa Roen i Vandet for Dannelsen af Sapropel 

 (eller „Faulschlamm"), har derimod næppe ubetinget Ret, naar han 

 mener, at man først og fremmest finder „Faulschlamm "-Aflejringer 

 i Søer uden eller med meget svagt Tilløb. 



Klimatiske Faktorer. At Nedbør og Temperatur gør deres 

 Indflydelse gældende over Landdannelsen i Søer og Aaer, er selv- 

 følgeligt; begge betinger jo i al Almindelighed, hvad Früh og Schröter 

 kalder „die Vitalität oder Energie der Pflanzen". 



