— 248 — 



Mollerup Bys Jorder, er Rækkefølgen af de forskellige Zoner inde- 

 fra udefter følgende. Ved Kote 4,39 findes gammel, stærkt udgrøf- 

 tet Vældmose. Syd efter gaar den over i Garex panicea- 

 Mose, der er raadende omtrent fra Kote 3,57 til Kote 3,16, hvortil 

 Søen ca. 1800 er gaaet op. Faldet er her, som det vil ses, ret 

 stærkt, og paa andre Punkter omkring den gamle Sø, særlig i Nord- 

 vest, endnu stærkere; der findes en i Marken meget iøjnefaldende 

 Terrassedannelse x ). Nedenfor denne afløses Carex panicea-Mosen 

 af en Overgangsmose, hvis Vegetation bestaar af Carex panicea, 

 C. Goodenoughii og Eriophorum polystachyum. Men omtrent ved Kote 

 2,98 afløses Carea; panicea af Carex rostrata, og ovenfor General- 

 stabs Kortets Søgrænse (af 1878) findes Dyndenge, hvor Carex 

 rostrata i Forening med Eriophorum polystachyum og Carex Goode- 

 noughii danner Hovedvegetationen. Udenfor Generalstabens Sø- 

 grænse er Garex ro s trat a-Engen meget mindre homogen; nær- 

 mest Kote 2,59 er der iblandet større Partier af Carex gracilis, 

 enkelte Vegetationer af Agrostis alba og Glyceria aquatica; Coma- 

 rum palustre er rigelig; en Del Rørsumpplanter: Equisetum fluvia- 

 tile, Bumex hydrolapathum, Hippuris vulgaris, Cicuta virosa, Meny- 

 anthes o. a. findes spredte i Engen, der er en udpræget Gungedannelse 

 og kun vanskelig lader sig betræde. Ud mod de to smaa Søer 

 afløses den af et Bælte af Equisetum o. s. v., en Rørsump, som 

 ovenfor er kort beskrevet (S. 218). 



Mellem Generalstabens Søgrænse (af 1878) og Matrikulskortenes 

 (af ca. 1800) er Garex rostrata — Eriophorum-Enge ganske 

 dominerende. I Forsommeren karakteriseres deres Omraade paa 

 meget anskuelig Maade af de snehvide Fnugduske af Eriophorum poly- 

 stachyum. Disse Enge er gennemgaaende meget urtefattige. 



Vi betragter endvidere Forholdene ved Thisted Sø. Siden 

 Udfærdigelsen af Videnskabernes Selskabs Kort (1789) og Matrikuls- 

 kortene (ca. 1800) er Bredden af den i Forvejen lange og smalle 

 Sø stærkt aftagen ved Tillanding; nu er den ikke stort andet end et i 

 Forhold til den øvrige Nørre Aa meget bredt Aaløb. Paa Viden- 

 skabernes Selskabs Kort findes i Nordvest en Vig af Søen. Denne 

 er nu, uden al Tvivl ad naturlig Vej, opfyldt af Dyndeng, en typisk 



a ) Denne maa formodentlig være fremkommet efter en pludselig Sænkning af 

 Vandspejlet i Søen og det omgivende Terræn. Oplysninger herom er søgt 

 i de paagældende Landvæsenskommissionsprotokoller, men uden Resultat. 

 Det Udseende, Søens Afløb har paa Matr.-Kortene, tyder iøvrig paa, at der 

 tidlig er foretaget alvorlige Indgreb i de naturlige Vandstandsforhold. 



