— 253 — 



1, Nr. 6 og 7 (S. 269) meddelte Analyser. Askeindholdet er, særlig i 

 Overfladen, meget stort, og formentlig som Følge deraf er Vand- 

 indholdet betydelig ringere end i mindre askerige Dyndjorder eller i 

 Mosejord. De i 25 °/o HCl uopløselige Stoffer bestaar væsentlig af 

 Diatoméskaller. (Fra et Par andre Engkroge end de, hvorfra Ma- 

 terialet til Analyserne er taget, har Gand. polyt. E. Østrup velvil- 

 ligst bestemt Diatoméfloraen, hvis Sammensætning det dog vil føre for 

 vidt at nævne). Endvidere er Kvælstofindholdet ligeledes betydelig 

 ringere end i de mindre askerige Dyndjorder og i Mosejord. 



Aira caespitosa-Engen er i Hovedsagen en Graminé-Eng. For- 

 uden af den karakteriserende Art bestaar den af Festuca rubra, 

 Poa pratensis, Agrostis alba, Anthoxanthum odoratum, Holcus lana- 

 tus, Poa trivialis, Calamagrostis lanceolata, Phalaris arundinacea, 

 Glyceria aquatica, begge i lave Former og pletvis, Bromus race- 

 mosus og Alopecurus geniculatus. Af disse er især de to først 

 nævnte Arter af Betydning, tildels ogsaa Agrostis alba. Aira selv 

 er nærmest Krogens Spids mest kraftig udviklet ; dens Tuer aftager 

 kendelig i Størrelse og Fylde indefter. Mellem Graminéerne er en 

 Del Gyperacéer indblandede, saaledes især: Car ex Goodenoughii, 

 C. disticha, C. rostrata og C. gracilis, der paa lavere Steder kan 

 danne særskilte Facies indenfor Aira-Engen; endvidere: Carex pa- 

 nicea, som dog forekommer i kun ringe Mængde, og Eriophorum 

 polystachyum. 



I Forhold til Glumiflorerne spiller Stauder o. a. Urter i Almindelig- 

 hed ingen større Rolle. Af de nedenfor nævnte Arter optræder som 

 oftest kun enkelte; de med fremhævet Sats anførte er de hyppig- 

 ste og de Arter, der tillige optræder i størst Mængde. Iris pseuda- 

 corus, pletvis og reduceret, Rum ex a c et o sa, Coronaria flos cuculi, 

 Cerastium caespitosum, Caltha , Trollius, Ranunculus repens, 

 R. acer, R. flammula, Cardamine pratensis, Filipendula ulmaria, 

 Geum rivale, hist og her i Mængde, Trifolium repens, T. pratense, 

 Vicia cracca, Lotus uliginosus, Myosotis palustris, Alector olophus 

 minor, Pedicularis silvatica, Plantago lanceolata, Valeriana excelsa, 

 Leontodon a uctumnalis , Taraxacum intermedium, Cirsium 

 palustre, enkeltvis, og Bellis perennis. — De ovenfor nævnte 

 Bælgplanter findes kun, hvor Græsdækket er svagere. Bellis og 

 Plantago lanceolata er kun fundne paa stærkt sandblandet og der- 

 for særlig fast Engbund nær Skals Aaens Udløb. 



Vedplanter mangler som Regel. Den til en vis Grad forved- 

 dende Comarum palustre er hyppig. 



