— 258 — 



Afstand 

 fra Aaen i m: 



Q 







v\J 



1 9Pl 



1 £H 



I Dybde af 

 0,20 m 



0,40 - 



I Blanding 

 \ af Sand 

 J og Ler 



> 1 



Ï Blanding 

 S af Sand 

 J og Ler 



/ Ler med 

 \ lidt Sand 

 / Ler, lyst 

 \ graat 



Dynd, 

 graat 



1 Dynd- 



> blandet 

 J Tørv 





0,60 - 

 0,80 - 

 1,00 - 



\ Sand 



i 



Sand 



Ler. graat 



1 



Dynd- 

 blandet 

 Tørv 



Tørv 



Tørv 



rostrata-Eng ; som endnu længere inde gaar over i Garex panicea- 

 Mose. — Desværre haves intet Fladenivellement fra det paagæl- 

 dende Omraade; man vilde derigennem have kunnet konstatere, 

 hvorvidt Formodningen om, at Engkrogen er højere liggende end 

 Engen indenfor, er rigtig eller ej; Forskellen er naturligvis ikke stor. 



Sluttelig skal omtales nogle spredte Iagttagelser fra Engkroge 

 langs forskellige jyske Aaer. — Den store Engkrog ved Hansted 

 Aa, lige Øst for Skellet for Bygholm Enge (G. M., L 10), er en ud- 

 præget Air a caespitosa-Eng, tilsyneladende lidt højere end den 

 indenfor liggende Mose. Aira danner overordentlig kraftige Tuer. 

 løvrig forekommer Carex gracilis, enkeltvis, Agrostis alba, Holcus 

 lanatus, Festuca rubra, Poa pratensis, Rumex acetosa, Ranunculus 

 repens, enkeltvis, Getan rivale og Leontodon auctumnalis. Stau- 

 dernes Antal er ikke stort, hverken hvad Arter eller Individer an- 

 gaar. Dette Aira caespitosa-Bælte strækker sig højst 60 m ind fra 

 Aaens Kant, hvor det mødes med Mose. Agrostis alba fîndes kun 

 i større Mængde nærmest Aaen, indtil en Afstand fra dens Kant af 

 ca. 6 m. Jordbunden er paa Engkrogen Dynd, men fast og i Over- 

 fladen af den sædvanlige storgrynede Struktur. 



Engkrog ved Lilleaa ved Hinnerup (G. M., I og J 15). 

 Her bekræftes smukt den Regel, som tydeligvis gør sig gældende 

 langs de stærkt bugtede Aaløb, at Engkrogen er højst paa den 

 mod Strømmen rettede Side, hvor der ofte foregaar en mere eller 

 mindre intensiv Erosion, lavest paa den nedad vendende Side (fra 

 Strømmen), hvor der tværtimod sker en Landdannelse. Som Følge 

 heraf er Vegetationen ogsaa noget forskellig paa de to Sider. Paa 

 den højeste Side af Engkrogen findes helt ud til Aaen fast Eng med 

 Agrostis alba, Aira caespitosa, Festuca rubra, Holcus lanatus, Carex 

 Goodenoughii, C. panicea, enkeltvis, Caltha, smaabladet, Cardamine 



