— 291 - 



synderlig Betydning {Hylocomium squarrosum, Polytrichum commune). 

 Cladonia rangiferina fandtes, om end ej i større Mængde. Fra 

 dette Areal og 4 beslægtede foreligger en Analyse af Jordbunden, 

 der er anført i Tabel 2, Nr. 8 (S. 322j. 



Et andet Eksempel paa samme Art Mose kan anføres fra et 

 Areal, der ligger godt 600 m i Sydvest for Gritrholt (G. M., H 28). 

 Det er ligesom det foregaaende Stykke overordentlig jævn, til Slæt 

 anvendt Mose; Tørvens Mægtighed er noget over 1 m. Kunstgød- 

 ning er sikkert aldrig givet. Carex panicea er dominerende, men 

 Nardus stricta næsten ligesaa fremtrædende. Desuden findes spredt : 

 Anthoxanthum , Molinia, Aira caespitosa og Festuca rubra. De 

 vigtigste Urter er Bumex acetosa, Potentilla erecta, Succisa prae- 

 morsa og Cirsium palustre, men ingen af disse er tilstede i synder- 

 lig stort Antal. Salix repens er hyppig; desuden Calluna og Erica i 

 ringe Mængde. Af Mosser findes især Hylocomium squarrosum; der- 

 til Acrocladium cuspidatum i ringe Mængde. Cladonia mangler her. 

 En Analyse af Jordbunden fra dette og 4 tilsvarende Arealer findes 

 anført Tabel 2, Nr. 9. 



Som ovenfor nævnt er adskillige af Engene i Gjer Aa Om- 

 raadet forbedrede ved Kunstgødning, hvoraf gives fra 300— 400 kg 

 (Kali- og Fosforsyregødning) pr. ha. Vegetationen paa vel afvandet og 

 gødet Græsmose bestaar af Aira caespitosa, Festuca rubra og Holcus 

 lanatus, alle 3 fremherskende, men særlig den første, Agrostis alba, 

 Poa pratensis og Anthoxanthum odoratum, alle 3 spredte, Nardus, 

 meget spredt, Carex Goodenoughii og C. panicea, begge meget stærkt 

 tilbagetrængte. Det samme gælder Mosserne (Hylocomium squarro- 

 sum og Climacium). Urterne er: Bumex acetosa, Cerastium caes- 

 pitosum, Ranunculus acer , Cardamine pratensis, Com arum y Tri- 

 folium repens, kun i ret ringe Mængde, og Plantago lanceolata. Salix 

 repens er ikke bemærket paa disse Arealer; den forsvinder gærne 

 i kunstgødet Græsmose, formodentlig fordi dens Grene tvinges saa 

 stærkt til Vejrs, at den lider ganske anderledes ved Høslætten end 

 paa de ugødede Arealer, hvor den bedre kan undgaa Le og Ma- 

 skine, fordi den dér holder sig overordentlig lav og krybende. — 

 En Analyse af Jordbunden i et Hold kunstgødede Enge, hvor Tørve- 

 jorden har en Mægtighed af 0,6—1,5 m, ses i Tabel 2, Nr. 10. 

 Undergrunden er Sand. 



Større Dele af Gjer Aa Mosedraget benyttes nu til Frem- 

 stilling af Brændtørv. Det synes ikke tidligere at have været 

 Tilfældet i nogen videre Udstrækning; saa sent som 1884, da 



19* 



