— 292 — 



Generalstabens Opmaaling foretoges, har Engenes Benyttelse i denne 

 Retning, efter Markering af Tørveskær at regne, i alt Fald Nord 

 for Aaen været lidet betydelig 1 ). En Undtagelse herfra danner 

 dog et ca. 20 ha stort Areal, der ligger umiddelbart Vest for Nymark 

 Huse (G. M., H 28) og hører til Try By. Nu er dette Areal, der 

 gaar under Navn af „Try Mose", for Størstedelen afgravet, medens 

 der i 1884 kun paa Halvdelen deraf fandtes spredte Grave. Op- 

 gravningen har været saa godt som planløs. Den tilbageblevne 

 Del af den oprindelige Græsmose — Generalstabens Signatur i 

 1884 er Eng — har i 1904 nærmest Karakter af Lyngmose eller er 

 i alt Fald paa Overgang dertil. Calluna er fremherskende; des- 

 uden forekommer Erica, Vaccinium uliginosum , V. vitis idaea, 

 Myrica, Salix repens. Mellem disse Vedplanter findes spredt: 

 Carex panicea, C. Goodenoughii, Nardus, Molinia, Sieglingia, Poa 

 pratensis, Aira flexuosa og Agrostis vulgaris; endvidere Galium 

 uliginosum, Potentilla erecta, Succisa praemorsa, Hylocomium parie- 

 tinum, Dicranum scoparium og Polytrickum commune. Paa den blot- 

 tede, løse og tørre Tørvejord vokser Airopsis praecox og Rumex 

 acetosella, to Arter, der sædvanligvis ikke indfinder sig paa Græs- 

 mose under Opgravning. — Da en Undersøgelse af Jordbunden her 

 kunde have Interesse til Sammenligning med den omgivende Græs- 

 moses Jordbund, udtoges 3 Prøver, hvoraf en Gennemsnitsanalyse er 

 anført i Tabel 2, Nr. 11 (S. 322). Tørven, hvis Mægtighed var noget 

 over 1 m, indeholdt en Del Rester af Betula. Man vil ved en Sammen- 

 ligning med Analyse Nr. 10 især lægge Mærke til den relativt 

 ringe Askemængde og til det betydelig mindre Indhold af Kalk, 

 der dog er stigende med Dybden. 



Et stort Parti af Gjer Aa Enge Syd for Aaen kaldes „Tue- 

 kær" (G. M., H 28); det er for Størstedelen Græsmose, men derfra 

 fragaar dog en større Sandbanke i Nordvest og et Øst derfor lig- 

 gende, ca. 4 ha stort Parti, der indgaar i det til Rottrupgaard hørende 

 Areal af Engene. Paa G. M. er dette Parti, som vi her vil kalde 

 Rottrup Mose, markeret som Mose; en større Tørvegrav er ind- 



l ) Overhovedet har Tørveengenes Beholdninger af Brændsel maaske slet ikke 

 været almenkendt gennem de første Aartier af forrige Aarh. Saaledes skriver 

 G. Christensen (1832, S. 125): „Siden man blev opmærksom paa, hvilket 

 ikke gaar mange Aar tilbage, at Engene og Kjærene flere Steder indeholde 

 Tørvejord, og ligesom Udtørringer blev almindeligere, er den Slags Brændsel 

 rigeligere for Haanden". I Overensstemmelse hermed angiver Brinck- 

 Seidelin (1828, S. 271), at Dronninglund Herred „har ikke Overflod af Tørv". 



