— 296 — 



naar paa enkelte Punkter ret nær ind mod St. Vildmose. Det er 

 Aaerne, der betinger Tilstedeværelsen af de store Engdrag, som 

 særlig i Nordøst grænser op til Vildmosen. Men disse Engdrag er 

 af ret forskellig Beskaffenhed. 



Engarealet Nordøst for Vildmosen kan deles i de Nord for 

 Ry Aa liggende Vester Brønderslev Enge, der i det væsent- 

 lige er Kær, Øster Brønderslev Enge, der ligesom andre 

 Enge paa begge Sider af Ry Aa for Størstedelen er Græsmose, 

 Rebsenge, Stenis Enge og Barbarask Enge, alle Syd for 

 Ry Aa og i Hovedsagen Græsmose, om end gennemgaaende med 

 ringe, sjælden 1 m overstigende Tørvedybde. 



Syd for Barbarask og Øst for Vildmosen strækker sig helt ned 

 til S. Elkær et meget anseligt Mosedrag, der for Størstedelen er 

 opdyrket (til den i dette liggende Enklave af Lyngmose vender vi 

 senere tilbage). Derimod er Engene langs Lindholm Aa ikke Mose, 

 men Kær. 



Syd og Vest for Vildmosen findes enten ingen eller kun temme- 

 lig smaa, i umiddelbar Forbindelse med Mosen staaende Engstræk- 

 ninger, idet Engene langs Ry Aa, som forøvrig ikke er Tørveenge, 

 er skilt derfra ved lidt højere Land. Kun Nordvest for Vildmosen, 

 mellem Mosegaard og Tagmark, findes et Areal af Græsmose, der 

 gaar jævnt over i den egentlige Vildmose. 



Det flade Land umiddelbart Nord for Vildmosen er store, i 

 Hovedsagen opdyrkede Kærstrækninger; kun lidt deraf, væsentlig 

 Brokær Enge, er Mose. 



Efter denne Orientering i Engarealerne om St. Vildmose skal 

 vi betragte enkelte typiske Partier indenfor de som Græsmose be- 

 tegnede Arealer. Jævnfør Kortet Fig. 15. 



De under Stamhuset Birkelse hørende Rebs enge (G. M., K 30) 

 er kun forholdsvis svagt afvandet Græsmose af meget vid Udstrækning. 

 Tørven er i Overfladen indtil en Dybde af 0,5—0,6 m stærkt for- 

 muldet; lidt dybere, t. Eks. i Dybden 0,7 m, træffer man en mindre 

 stærkt formuldet og mindre ren Tørv, der skyldes de forberedende 

 Vegetationer og er stærkt iblandet Arundo-Restev ; den gaar i en 

 Dybde af f. Eks. 0,8 m over i et tyndt oggraat Dyndlag; som oftest 

 hviler dette Lag paa Sand, paa andre Punkter dog paa lerblandet 

 Sand eller sjældnere paa blaaligt Ler. Hyppig er den hele Tørve- 

 masse ikke mere end ca. 0,5 m mægtig. 



Den til Høslæt anvendte Garex-panicea-Mose er næsten 

 overalt fremherskende i Rebsenge. Men ejendommeligt er, at Ca- 



