— 327 — 



Endelig kan det antages, at Afvanding har bidraget til at for- 

 mindske eller maaske ophæve den sure Reaktion af Jordbunden. 

 En nærmere Paavisning heraf vilde være af Interesse, men mangler 

 desværre endnu. At Konsistensen ændres gennem Afvanding, er 

 ovenfor nævnt. 



Høbjærgningens Indflydelse har været og er sikkert af 

 ganske overordentlig fremragende Betydning for Tilstanden paa 

 Dynd- og Tørveengene. Ved Høslætten paavirkes Vegetationen i 

 følgende Retninger. 



1) Større Buskvækster og Træer udelukkes, medens de urte- 

 agtige Planters Fremhersken sikres, hvilket fremgaar af den oven- 

 for anførte Oversigt over Tørveengens floristiske Sammensætning. 

 Det er af forskellige Forfattere (Weber, Krause, Birger, Mentz 

 o. a.) ofte nok nævnt, at hvis Engene ej aarlig blev slaaede, vilde 

 de hurtig ændre deres Karakter og forvandles til Krat og Skov. 

 2) Stauder vil, især med tidlig Slæt, begunstiges paa Bekostning 

 af 1- og 2-aarige Arter. 3) Som Selim Birger (1904, S. 46) har 

 gjort opmærksom paa, forøger Høslætten Græssernes Rigdom paa 

 Arter og Individer; men naar Engene overlades til sig selv, vil 

 Urterne, ogsaa de fleraarige, blive mere og mere talrige. Birger 

 finder Aarsagen hertil deri, at Urterne da faar bedre Lejlighed til 

 Frøformering; han har utvivlsomt Ret i denne Betragtning ligesom 

 deri, at Høspredning og Høvending er særdeles vigtige Faktorer 

 for Engplanternes Frøspredning. Der er ovenfor (S. 303) anført 

 et Eksempel paa, hvorledes Urterne, særlig de store, Cirsium pa- 

 lustre og Filipendula ulmaria, paa en gammel og forsømt Kultur 

 er tagne til i Antal; andre lignende Tilfælde er ikke sjældne at 

 møde paa smaa Arealer; netop Filipendula ulmaria kan ret hyp- 

 pig ses at blive ganske dominerende, hvor Slætten lades ude. 

 4) Vegetationen af de forholdsvis langsomt voksende Mosser for- 

 styrres i kendelig Grad ej alene ved Mejningen, men ogsaa ved 

 Sammenrivning af Afgrøden; dette gælder ganske særlig Tørve- 

 engen, hvor Mosvegetationen jo overhovedet betyder mere end i 

 Dyndengen. Paa den anden Side kan Rivningen maaske nok i 

 nogen Grad bidrage til Spredningen af Mosserne, der især eller 

 udelukkende formerer sig ad vegetativ Vej. For visse Arters Ved- 

 kommende fremkalder ogsaa Mejningen en forøget vegetativ For- 

 mering; saaledes ses det, at der paa de tætte Puder af Dicranum 

 scoparium nedenfor de afhuggede Steder dannes talrige nye Skud. 



Afgræsningens Betydning for Engenes Vegetations- og Jord- 



