— 329 — 



(1910, S. 61); han skriver: „Cariceta hade Garex panicea som ton- 

 gifvande. Genom betningen hade här inkommit Polytrichum- 

 tufvor". De er vel blot ved Græsningen blevet nok saa fremtrædende. 



De ved Menneskets Indgriben forbedrede Ernæringsfor- 

 hold har en afgørende Betydning for en Ændring i den vel af- 

 vandede Tørveengs Vegetation. Ganske særlig giver de sig, som 

 alt tidligere omtalt, et overordentlig tydeligt Udslag ved den For- 

 vandling, som Garex panicea-Mosen gennemgaar under Anvendelse 

 af Fosforsyre- og Kaligødning; med en rigelig og aarlig gentagen 

 Forsyning af disse Gødninger ændres Gyperacé-Mosen til Graminé- 

 Mose, særlig til Aira caespitosa-Mose, hvilken Association faar en 

 slaaende Lighed med den højt liggende Aira caespitosa-Eng 1 ). 

 Dette Forhold synes mig iøvrig at tjene til Støtte for den Opfat- 

 telse, at det er de fra Naturens Side af noget rigere Ernæringsfor- 

 hold, der indenfor Dyndengen fremkalder den i økonomisk Hen- 

 seende værdifuldere Graminé-Vegetation , som er repræsenteret af 

 Aira caespitosa-Engen. 



Bev ånding af tørveholdige Enge blev i stor Stil gennemført 

 i Løbet af forrige Aarhundrede. I de senere Tider er denne Form 

 for Forbedring af Tørveengens Vegetation næppe mere i saa høj 

 Kurs som tilforn, idet Bevanding og en samtidig ordentlig gennem- 

 ført Afvanding, der jo, saaledes som stærkt hævdet af P. Feilberg 

 (1891, S. 249), bør gaa i Haand i Haand, maatte medføre forskel- 

 lige praktiske Vanskeligheder, som ikke har været helt lette at be- 

 herske paa den tørveholdige Bund. Ikke des mindre har Bevan- 

 dingen paa Punkter, hvor den har været intensiv, fremkaldt en 

 forøget Afgrøde (en rigelig Mængde Glyceria aquatica, Poa trivialis, 

 Holcus lanatus m. fl.); med en mindre godt eller slet gennemført 

 Bevanding har Resultatet kun været magert. Det kan anføres, at 

 Nardus stricta, hvilket ogsaa er bemærket af Stebler og Schröter 

 (1888, S. 150), forsvinder ved Bevanding; Virkningen af Vandet er 

 aabenbart nogenlunde parallel med den, som Befugtningen udøver 

 paa Nardus-klædte Sandenge. 



: ) De af G. H. Ostenfeld (1902, S. 96) omtalte Græsenge i Dobberne i Rends- 

 borg Hede er muligvis fremkomne „ved Kunst (Dræning?)". Ikke usand- 

 synligt er det, at de 4 Karakterplanter: Holcus lanatus, Anthoxanthum, 

 Briza og Aira caespitosa har opnaaet deres Betydning netop gennem An- 

 vendelse af Kunstgødning. — At disse Græsenge skulde være opstaaede af 

 Hede, synes lidet rimeligt; findes Hedeplanter indblandede, tyder dette sna- 

 rest paa en Udvikling i modsat Retning. 



