— 331 — 



Det vil af de ovenfor anførte Bemærkninger fremgaa, at Dynd- 

 engen saavel som Tørveengen gennem den flersidige Benyttelse, for 

 hvilke de er udsatte, med Rette kan betegnes som Halvkultur- 

 formationer; de er i Hovedsagen sekundære Plantesamfund, som 

 imidlertid meget snart, om de overlades til sig selv, vil kunne faa 

 primær Karakter. 



2. PaludelIa=Mosen (eller Vældmosen). 



I jyske Erosionsdale træffer man meget ofte og hyppigst ved 

 Bakkernes Fod eller undertiden højere oppe paa Skraaningerne 

 Partier, hvor Vældvand træder frem, uden at Vandets Bevægelse 

 er en saadan, at man kan tale om en egentlig Kildedannelse. Ti 

 medens Kilden vel kan betegnes som det mere eller mindre hastig 

 rindende og stærkt samlede Afløb for Vandet fra et vandførende 

 Jordlag, siver Vældvandet derimod langsomt ud fra de Jordlag, 

 hvorfra det stammer, og er gærne fordelt over en større Stræk- 

 ning 1 ). Og medens Kildevandet rask føres bort i Form af et Bæk- 

 løb, der yderligere fremkalder Erosioner i Dalens Bund, betinger 

 det fremsivende Vand ingen Erosioner, men tværtimod Dannelsen 

 af nye Jordlag, af en Formation, der mest passende kan kaldes 

 Vældmosen 2 ). Selvfølgelig findes der ingen skarp Grænse mel- 

 lem „Kilde" og „Trykvand" og de af dem fremkaldte Virkninger. 



Det er dog ingenlunde altid Tilfældet, at Vældvandets (saa lidt 

 som Kildernes) Fremtræden alene er knyttet til Dalstrøgenes Bakke- 

 fod. Undertiden kommer det frem paa et eller andet Punkt af 

 Dalens Bund, hvor vandstandsende Lag maa forefindes, og hvor 

 der da kan dannes Vældmose. 



I første Fald, hvor Vældmosen er opstaaet paa Bakkernes 

 Skraaninger eller ved deres Fod, vil den have Karakter af en 



Vældvand kaldes vist nok saa almindelig „Trykvand". I tysk Litteratur 

 finder man det betegnende Udtryk „Schweisswasser", der vel nærmest sva- 

 rer til Trykvand. 



Ikke faa danske Stednavne angiver tydelig nok Forekomsten af Væld, 

 saaledes Væld Huse, Nord for Egtved, Vælds By og Vælds Møllebæk, et 

 Tilløb til Nørre Aa, o. a. Da Væld paa Jysk ikke udtales som „Væld", 

 men snarest som „Hvil", er der Mulighed for, at Vældsteder har givet An- 

 ledning til Dannelsen af ogsaa andre Stednavne (saaledes maaske Hvilsager, 

 Hvilested o. a.). 



2 ) Udtrykket „Vældmose'' er mig bekendt ikke brugt i dansk Litteratur, inden 

 jeg i Botanisk Forening 1904 omtalte denne Dannelse under et Foredrag 

 om Bredsgaard Sø. 



