Cirsium palustre, Tussilago farfarus og Crépis paludosa. Omkring 

 et Vældhul vokser Glyceric! fluitans i ren Bestand. — 



Ved Lilleaa mellem Hinnerup og Mundelstrup (G. M., J 15) 

 findes i en Afstand af ca. 100 m fra Aaen nogle overordentlig mos- 

 rige „Enge", stærkt paavirkede af Trykvand. Det er Paludella- 

 Mose, hvori Paludella selv ikke er synderlig rigelig tilstede, men 

 hvor andre Vældmosser har Overtaget; saaledes findes Hypnum 

 trichoides i stor Mængde, Thyidium Blandowii, ogsaa talrig, og 

 Philonotis fontana, mindre rigelig; desuden Gymnocybe palustris 

 og Climacium. dendroides, begge rigelig. Carex rostrata er tilstede 

 i større Antal end Carex panniculata ; Briza media forekommer 

 spredt; ogsaa her findes en lav Form af Arundo, der hist og her 

 er talrig. løvrig: Geum rivale, Comarum, Parnassia, Lotus uligi- 

 nosus, Angelica silvestris, Menyanthes, Alector olophus minor, Pedi- 

 cularis sp., Succisa praemorsa, Cirsium oleraceum og C. palustre. 

 Af Vedplanter ses Salix repens, S. hastata og enkelte Alnus 

 glutinosa. — 



Et Vældmoseparti ved Tren A a nær Hvamstrup Gaard (G. M., 

 Q 23) er stærkt gennemgrøftet, og en mindre Del deraf er afgravet. 

 De højeste, nu tørre og tidligere dyrkede Tørvebanker bærer en 

 overvejende af Glumiflorer dannet Vegetation: Briza og Avena 

 pratensis er fremherskende, Molinia talrig ; iøvrig Festuca ovina og Dac- 

 tylis glomerata. Af Urter forekommer Trollius europaeus, Ranun- 

 culus acer , Anemone nemorosa, Geum rivale, Angelica silvestris, 

 Succisa praemorsa, Scorzonera humilis etc. Paa de fugtigste Partier 

 af Vældmosen ses de for denne karakteristiske Arter: Salix hastata, 

 Carex panniculata, Lotus uliginosus og Crepis paludosa. Carex 

 caespitosa er her nærmest knyttet til de fugtigere Dele af Mosen. 

 Enkelte Individer af Triglochin maritima forekommer. — 



Sigkær i Hammerum Herred (G. M., U 14) er tildels stærkt 

 paavirket af Vældvand x ). Dette fremgaar allerede af de ejendommelige 



J ) Navnet „Sigkær" hentyder aabenbart hertil. Johs. Steenstrup (1908, S. 102) 

 anfører om „Sig", at det er „et lavtliggende, vaadt Jordstykke, et Sted, 

 hvor der i fugtigt Vejr staar Vand — Sig, Landsby ved Varde, Siggaarde 

 og Drægsig ved Silkeborg". Jeg er ikke sikker paa, at det i Vest-Jylland alminde- 

 lige Udtryk „Sig" netop er knyttet til Lokaliteter, hvor Vandet træder frem, 

 særlig i fugtigt Vejr; snarere refererer „Sig" efter de Stederat regne, hvor 

 jeg har kunnet undersøge Forholdet mellem Navn og Stedets Beskaffenhed, 

 sig netop til Tilstedeværelsen af Trykvand. Som yderligere Eksempler paa 

 Stednavne, hvori Sig- indgaar, kan anføres: Sigbro, Sigmose (G. M., V 19), 



