— 366 — 



maa betyde, al Krattet er vokset frem siden nævnte Tidspunkt, 

 altsaa er et „regenereret" Krat. Det bestaar baade af Betula 

 pubescens og B. verrucosa; de højeste Smaatræer maalte kun ca. 

 3 m. Endvidere af Frangula alnus, Salix cinerea og S. pentandra. 

 Af lave Buske ses Myrica, Calluna, i ringe Mængde, Salix hastata, 

 S. repens og Oxycoccus. Indenfor det ca. 1 Td. Ld. store Krat 

 raader dels Garex panicea-Mose ; dels Garex panniculata-Mose. 

 Tuerne af Carex panniculata naar en Højde af ca. 40 cm; ogsaa 

 Molinia's Tuer er naturligvis størst inde mellem Træer og Buske. 

 Her træffes Aspidium ihelypteris, Polygonatum verticillatum og 

 Angelica silvestris, alle i Mængde. løvrig ses i Kratbunden den 

 sædvanlige til de to Moseformationer knyttede Urtevegetation: 

 Bumex acetosa, Cerastium caespitosum, Coronaria, Banunculus acer, 

 Cardamine pratensis, Viola palustris, Lotus uliginosus, Alectorolo- 

 phus minor, Valeriana excelsa, Cirsium palustre o. s. v. Ogsaa 

 Glumiflorerne er de sædvanlige; af Mosser ses Hylocomium squar- 

 rosum, H. proliferum og Gymnocybe palustris. 



Jag. Hartz (1904, S. XXXIX) skildrer et Krat i Skals Aa Dalen 

 nær Aaens Kilder; det er vist omtrent det samme, som jeg har 

 beskrevet andetsteds (1902), og som her berøres ved en senere 

 Lejlighed. — 



I Nørre Aa Dalen findes ligeledes endnu enkelte Krat, men 

 Matrikulskortene og G. M. viser, at Krat og Smaaskove tidligere 

 har været mere almindelige end nu. Paa den anden Side kan der 

 dog paavises Krat, som tilforn var i alt Fald mindre omfattende; 

 saaledes findes nu et tæt og anseligt Krat paa nogle til Viborg 

 By (tidligere Asmild Kloster) hørende Arealer, som før var Eng 

 med Tørveskær ; og i alt Fald i 1878 i Henhold til G. M.s Signatur kun 

 bar en meget spredt Bevoksning af Vedplanter. Paa enkelte Punk- 

 ter er Krat bevarede i en bestemt Hensigt, nemlig som Skygge 

 og Læ for de paa de tilstødende Enge græssende Kreaturer (Mentz, 

 1910, S. 20 og Fig. 4). Træerne i Krattene er: Alnus glutinosa, 

 Betula pubescens, B. verrucosa, Populus tremula og Sorbus aucupa- 

 ria. I Asmild Krattet findes enkelte Individer af Picea excelsa, 

 Fagus silvatica og Quercus pedunculata, aabenbart indvandrede fra 

 den tæt ved liggende Bindsholm Skov. Af Buske forekommer Juni- 

 perus communis, Salix aurita, Myrica, Frangula alnus og Lonicera 

 ipericlymenum. Hovedtræarten er Betula pubescens, som betinger en 

 ret stor Ensformighed; den største Højde, Birkene naar, til Eks. i 

 Asmild Krattet, er 7—8 m ; mellem Birkene er Myrica ofte meget 



