— 396 — 



Selv om Vandet nu en meget stor Del af Vinteren atter kommer 

 til at staa i Niveau med Fladerne eller endog op derover, bliver 

 der vanskelig Tid for Regeneration af Sphagnum cuspidatum. Over- 

 hovedet er der jo kun faa Planter, der taaler en saa voldsom 

 Veksel i Fugtighedsforholdene 1 ), og derfor vedbliver mange af de 

 døde Pletter ofte i lange Tider at være blottede for Vegetation, 

 medens andre dog under visse Forhold regenereres ved Nyvækst 

 — bortset fra den Vegetation af Alger, der trives i Vandet, og 

 som om Sommeren tørrer ind til en yderst karakteristisk, flerfarvet 

 Hinde eller Skorpe. Der indfinder sig Halvmosser, vistnok især Jun- 

 germannia inflata, o. a. Mosser, som slaar sig ned paa nøgen Tørve- 

 jord og taaler rigelig Vinterfugtighed; især er smaa Vegetationer af 

 Dicranella cerviculata almindelige, men ogsaa Pohlia nutans træffes 

 hyppig. Vistnok kan de døde Pletter atter blive levende ved Hjælp 

 af Sphagnum cuspidatum. Af Fanerogamer ses nogle af de samme 

 Arter, som vokser paa Sphagnum-Fladerne, især Ehynchospora alba, 

 Eriophorum polystachyum og Drosera^). 



De Dele af St. Vildmose, der ligger Udkanterne nærmest, ad- 

 skiller sig ikke uvæsentlig fra den indre Kærne af Eriophorum 

 vaginatum— Sphagnum-Mose. Det er aldeles tydeligt, at Eriopho- 

 rum- og Scirpus-Tuernes Størrelse tiltager fra de indre Dele mod 

 de ydre. Sphagnum-Fladerne bliver mindre, og de pudedannende 

 Sphagna mere dominerende. Calluna og tildels Erica bliver tal- 

 rige og naar en kraftigere Udvikling, dog fremdeles knyttede til 

 Gyperacé-Tuerne. Spredte Individer af Betula pubescens, Populus 

 tremula, Salix aurita, S. repens og Myrica ses nok saa talrig; 

 undertiden slutter de sig sammen til Smaakrat. I disse har jeg 

 paa Toppen af Tuerne fundet Trientalis europaea i Mængde, Po- 

 tentilla erecta, Epilobium palustre og Chamaepericlymenum sueci- 

 cum. Og i stort Antal forekommer nu Rubus chamaemorus, som 



] ) Analogier haves fra lavt liggende Flader i Hedens Indsande, der om Vin- 

 teren staar under Vand, medens Sandet Sommeren igennem ligger fuld- 

 kommen tørt; ogsaa her betinger Forholdene en næsten total Mangel paa 

 Vegetation. Lignende træffes ogsaa i Klitterrænet. 



-) Fremstillingen af den Udviklingsfølge i tre Stadier, som J. J. S. Steenstrup 

 (1841, S. 86) har fundet i Store Vildmose med de døde Pletter som Ud- 

 gangspunkt, er saa uklar, at det ikke er mærkeligt, naar O. G. Petersen 

 (1896, S. 182) ikke har kunnet faa Øje paa noget tilsvarende i Lille Vild- 

 mose, medens han dog har fundet, at der der gør sig „en vis Gradation" gæl- 

 dende m. H. t. Fugtighedsforholdenes Indflydelse paa Plantedækkets Be- 

 skaffenhed. 



