— 438 — 



giver et beskedent Grundlag for Udnyttelsen, er Paavirkningen dog 

 mange Steder overordentlig tydelig, især derigennem, at Jordbunden 

 nedtrampes mellem de faste Gyperacé-Tuer, saaledes at disse træder 

 endnu stærkere frem, end det i Forvejen var Tilfældet ; naar undtages, 

 at Sphagnum-Mosens „Græsgange" kun giver en meget mager Græs- 

 ning, svarer de ellers til dem, der fremkommer paa Græsmoser, og 

 som gennem en lang Aarrække har været anvendte til Græsning 

 (se ovenfor S. 327). Ved Benyttelsen af Sphagnum-Moser til Græs- 

 ning faar andre Plantearter end Mosens oprindelige Lejlighed til 

 at indvandre; allerede Lesquereux (S. 236) omtaler den Indflydelse, 

 som „Kultur" og Afgræsning har paa Jura-Moserne ved Indvandring 

 af en ny Plantevækst, bl. a. nøjsomme Glumiflorer og Rumex ace- 

 tosella, „qui est extrêmement abondante sur la tourbe cultivée" . . . 

 Ganske det samme kan man finde indenfor danske Moser. 



Medens en Afbrænding af det levende Plantedække kun yderst 

 sjælden spiller nogen Rolle for de øvrige i det foregaaende omtalte 

 Moseformationer, har Brande saa meget des større Betydning for 

 vore Sphagnum-Moser; sikkert ikke en eneste Mose af denne Art har 

 været forskaanet derfor, og der gaar næppe et Aar, uden at vore 

 mest omfangsrige Højmoser, Vildmoserne, for større Partiers Ved- 

 kommende hærges af Ildsvaade. I Almindelighed bestaar „Branden" 

 gærne i en Afsvidning af Overfladevegetationen. Hvor indgribende 

 Betydning den faar for Vegetationen, beror paa flere forskellige For- 

 hold, men især paa Arealets større eller mindre Grad af Afvanding 

 og dermed Vegetationens Karakter. I Følge en Undersøgelse af Hj. 

 Jensen (1899) naar Temperaturen ved Afsvidning af Hede ikke en- 

 gang 70° G. Den virker altsaa ikke ødelæggende paa Hedeplanter- 

 nes underjordiske Dele, og endnu mindre gælder dette naturligvis 

 for Sphagnum-Mosens Vegetation. Det er dog klart, at Brande faar 

 den største Indflydelse paa saadanne Partier af Sphagnum-Mosen, 

 som mest nærmer sig til Galluna-Mose ; men saa snart Ilden naar 

 ud til de Dele af Mosen, hvor Calluna og andre Dværgbuske kun 

 spiller en ringe Rolle, faar den ogsaa mindre Næring og kan vel 

 ikke i Længden bevares; saaledes f. Eks. i St. Vildmose. 



Der er ovenfor (S. 407) anført et enkelt Eksempel paa den 

 Regeneration, som finder Sted efter Brand paa Højmose. Denne 

 desværre altfor isolerede, men dog gennem flere Aar fortsatte Iagt- 

 tagelse har jeg kunnet supplere med Iagttagelser fra andre Lokali- 

 teter, især fra Vildmoserne og Knud Mose ved Herning; de stem- 

 mer meget vel overens med hinanden. 



