— 5 — 



Punkt 1, 3). — Plantelisten som meddeles i Kap. 12 vilde give 

 et mindre rent Billede af Ørkennaturen, hvis saadanne Planter 

 toges med, og det er Grunden til, at jeg har udskudt Kirgiser- 

 steppen. Desuden har jeg ikke set den. 



Hvilket Navn skal nu det Omraade bære, hvis Grænser er 

 givne ovenfor, og hvis Plantevækst skal beskæftige os i det føl- 

 gende? 



Som „ Turkestan" betegnes i Almindelighed Landene fra det 

 kaspiske Hav til langt ind i Kina, og selv om man med Mushketow 

 begrænser det til at omfatte Lavlandet Vest og Nord for Bjærgene, 

 bliver det altfor stort, idet Balchash-Bassinet og Kirgisersteppen 

 kommer med ind deri. Det samme gælder Navnet Turan, som 

 dækker Mushketows Turkestan. Navnet „Aralbassinet" er nær- 

 mere ved at passe paa vort Omraade, men det omfatter ogsaa 

 Kirgisersteppen. Jeg vil da vælge at benytte Navnet det transkas- 

 piske Lavland eller kort og godt Transkaspien. Denne Betegnelse 

 dækker næppe noget geografisk Begreb, men har været benyttet 

 til at betegne en administrativ Enhed i det russiske Styre, Gu- 

 vernementet Transkaspien, som mod Øst grænsede til Vasalstaten 

 Buchara og altsaa gik til Amu Daria omtrent. 



I det jeg kalder mit Omraade Transkaspien, skønt det imod 

 Øst strækker sig til Kara Tau, ønsker jeg at pointere, at jeg ikke 

 benytter denne Betegnelse som et geografisk Begreb, men som 

 Navn for et af mig selv omgrænset Landomraade, som ligger hin- 

 sides det kaspiske Hav. 



Kapitel 2. 

 Hovedtræk af Transkaspiens Geologi. 



Turkestans Lavland og Centralasien skal i Kridt- og Tertiær- 

 tiden have været dækkede af Hav, og selv paa Bjærgene i 11000 

 Fods Højde har man fundet tertiære Aflejringer (Mushketow). 



Dette Hav har forladt Hanhai før Turkestans Lavland, og af 

 dette har de østlige Dele først været tørlagte. — I Miocentiden 

 forbandt det brakke sarmatiske Indhav Aralsøen, det kaspiske Hav 

 og Sortehavet (Karpinski), og sandsynligvis samtidig med den store 

 skandinaviske Istid og næret af Isens Smæltevand fyldte et Hav 

 (det aralokapiske Bassin) de Bækkener, hvori nu det kaspiske Hav 

 og Aralsøen ligger, forbindende dem ved en smal Arm (Karpinski, 

 Sjøgren). 



