— 19 — 



Udseende, som mange Planteformer har 1 ). Saa snart man er 

 kommen over Ural, mærker man, at man nu er i et andet 

 Vegetationsomraade, hvis Planter meget skarpt adskiller sig fra 

 dem, der lever under den samme Bredde, men i Egne med 

 anden geografisk Beliggenhed, andet Relief og anden Jordbund. Ja, 

 Floraen paa Urals højre Bred, mellem Uralsk og Orsk, er i mange 

 Ting forskellige fra Floraen paa den venstre Bred. Paa højre 

 Bred findes f. Eks. hyppigt Arabis pendula, Adenophora Uliifolia, 

 Tilia parvifolia, Prunus Chamaecerasus, nogle Verbascum-Avter, 

 Urtica dioica og U. urens, Senecio vulgaris o. m. a., men de for- 

 svinder fuldstændigt paa den venstre Flodbred og viser sig derefter 

 ikke mere 2 ). Endnu skarpere Udtryk faar Floraens Originalitet 

 i Landets Hjærte, Syd for 49° N. Br. Saadanne Planteformer 

 som Saxaul {Haloxylon Ammodendron) Kara-Djusgjon (Calligonum- 

 Arter), de mærkværdige Popler Popidus diversifolia og P. prui- 

 nosa, Kujan-Sujok (Ammodendron Sieversii, A, Karelini), Arter 

 af Chenopodiaceae, Papilionaceae, Cruciferae o. s. v., o. s. v., har i 

 mærkeligt Udseeede og Bygning ikke deres Lige og kunde kun 

 udvikle sig under særlige Klima- og Jordbundsforhold. Særlig 

 Jordbunden har i de aralokaspiske Lande en saa mægtig Ind- 

 flydelse paa Vegetationen, at dennes Fysiognomi ved en For- 

 andring af Jordbunden — alt andet lige — ofte forandrer sig 

 aldeles, og det uden jævn Overgang, næsten pludseligt. Denne 

 Forandring ses særlig tydeligt i Flyvesands-Ørkenerne, hvor 

 Hulhederne mellem Klitterne for en stor Del optages af Salt- 

 sumpe eller af en leret løs Bund, som er gennemtrukket af Salte. 

 Medens Vegetationen paa Sandklitterne er forskelligartet og i 



*) Den overordentlige Fattigdom paa Kryptogamer er ogsaa et Karaktertræk. 



(B.'s Anmærkning.) 



2 ) Dette udfører Borszgzow nøjere andetsteds (Ueber die Natur d. Aralo-Casp. 

 Flachlandes, p. 272, Anm.): Naar man kommer til Steppen, forsvinder Træ- 

 vegetationen, Popler, Elm, Lind, Birk, Pil, Prunus Chamaecerasus og P. 

 Padus: i Stedet for de i Ural almindelige Salix fragilis og 5. viminalis 

 kommer S. pallida og S. Wilhelmsiana og „sogar die, im Ganzen, dem 

 Grassteppen-Gebiete angehörigen Sträucher: Caragana frutescens, Spiraea 

 crenafa u. hypericifolia und Amygdalus nana kommen südlich von Ural 

 nur gruppenweise und selten vor". Stipa pennata erstattes af S. capillata 

 og S. Lessingiana. En Mængde Planter forsvinder helt {Delphinium, Arabis, 

 Trifolium, Fragaria, Scabiosa, Senecio, Urtica, Poa, Aira o. s. v.). Ural 

 er som en Demarkationslinie mellem Græs- og Skovregion paa den ene 

 Side og den „ægte Steppe" paa den anden Side. 



Jordbundens og Plantevækstens Forandring Syd for Tshagan og Steppe- 

 bjærgene blev iøvrigt allerede paavist af Pallas (1776, S. 310). 



2* 



