— 66 — 



mest var Sandet, der prægede Vegetationen, tager jeg dem ikke 

 med i denne Sammenhæng. 



Af de faa ovenfor meddelte Iagttagelser synes det at fremgaa, 

 at Stenørkenernes Vegetation er karakteriseret navnlig af xerofile 

 Smaabuske og Halvbuske. Om der er Foraarsplanter, ved jeg ikke. 



Følgende Plantearter har jeg kun fundet i Stenørken: Convol- 

 vulus fruticosus , Steller a Lessertii, Reaumur ia fruticosa og Atra- 

 phaxis compacta, alle Dværgbuske eller Halvbuske med smaa og 

 flade Blade. Følgende andre syntes at være almindelige i Sten- 

 ørken, selv om de ogsaa findes i andre Formationer: Reaumuria 

 oxiana, Salsola rigida, (en af de hyppigst fundne), Arihrophytum 

 suhulifolium, Artemisia sp. Convolvulus eremophilus ; Capparis spinosa. 



Kapitel 9. 

 Sanderkenernes Formation. 



Denne Formations Bund er Sand, i hvert Fald paa Overfladen. 

 Sandet er af forskellig Oprindelse og Alder, hvorom der har været 

 Tale i Kapitel men disse Forskelligheder synes ikke at spille 

 nogen større Rolle for Vegetationen (Korshinsky p. 8). Mere In- 

 teresse for en Botaniker har de forskellige Maader, Sandet optræder 

 paa. Dette er skildret af Mushketow, Radde og Semenow. Følgende 

 Oversigt over de forskellige Sand-Landskaber er baseret paa disse 

 Forskeres Undersøgelser. 



1. Barchaner, halvmaaneformede, smudsiggule eller lysebrune 

 Klitter af Fastlandssand. Mushketow angiver, at de plejer at være 

 30—40 Fod, men kan blive indtil 100 Fod høje (40 m, Semenow), 

 men jeg har næppe set nogen, som var over 10 m høj, og Radde 

 angiver 30—35 Fod som Maksimum. Kornstørrelsen er kun ringe, 

 Radde (1899 S. 16) angiver den gennemsnitlige Kornstørrelse for 

 Barchan-Sand og Sandsteppe-Sand fra Amu Daria og Kara Kum 

 til 0,2 — 0,3 mm, ja Mushketow har ved Dshideli fundet Barchan- 

 sand, hvis Kornstørrelse ikke oversteg 0,1 mm. 



Sandet bestaar overalt, ikke blot i Barchanerne, af Kvarts. Lidt 

 Glimmer findes deri, desuden vekslende Mængder af Ler (indtil 30—40 

 pCt., paa Barchaner i tørre Floddale), og endelig ofte Jern, smaa 

 Mængder af Gibs, Kalkspat o. m. (Radde 1899 p. 16). 



Barchanernes Form er skildret ovenfor (S. 6). Radde sam- 

 menligner et Barchan-Landskab med et stivnet Hav i Storm, hvad 



*) Se iøvrigt Romanowski P. 52. 



