- 69 — 



Overflade , men endnu højere Temperaturer vil sikkert kunne 

 findes. 



Navnlig i en Henseende er Sand ugunstigere for Plantevækst 

 end Ler, deri nemlig, at Sandet er bevægeligt. Planterne faar 

 snart deres Rødder blottede, og snart bliver Lysskudene overføgne, 

 og begge Dele kan føre til Døden. Dertil kommer, at de fygende 

 Sandskorn kan slaa Saar i unge eller ubeskyttede Plantedele og 

 paa denne Maade gøre Skade. Angaaende disse Forhold kan hen- 

 vises til Litteraturen om europæiske Klitter. Se f. Eks. Warming 1909. 



I den følgende Beskrivelse af Sandørkenens Vegetation omtales 

 først den mest bevægelige Ørken og sidst den mest dæmpede. Ør- 

 kenen vil blive beskrevet i dens Sommer- Aspekt, og Foraarsaspektet, 

 som meget minder om Lerørkenens, vil blive behandlet tilsidst. 



I den mest levende Ørken er der Strækninger, hvor Botani- 

 keren intet finder at fæste sit Øje ved. Høje og Dale af Sand, ikke 

 engang Stene, kun Sand. Det sorteres af Vinden: det grovere og 

 mørkere dækker Barchanernes svagt skraanende Stødside og Vind- 

 bølgernes Kamme, det finere og lysere findes paa Klitternes stejlere 

 Læside og i Vindbølgernes Dale. Denne Forskel i Mørkhed for- 

 højer Bundens Relief. 



Plantevækstens første Pioner er „Selin", Aristida pennata Trin. 1 ), 

 den som Antonow med Rette kalder Sandørkenens Erobrer. 



Aristida pennata er en Sandbekæmper af første Rang. Dens 

 Vækst er hurtig, den danner mange Rødder, mange Blade, mange 

 Grene, og dens indre Bygning gør den overordentlig modstands- 

 dygtig baade imod Tørhed og imod Sandflugt. Den vil findes om- 

 talt i Kapitel 13 ; her meddeles nogle Træk af dens Biologi. 



Efter Spiringen danner den forneden en Mængde Lavblade, 

 gennem hvis Grund Trævlerødder bryder frem. Efter Lavbladene 

 følger Løvblade paa korte Stængelstykker, saa at Skederne danner 

 en „Tunica" (Hagkel), den ene Skede ligger ovenpaa den anden, 

 og de er kun frie paa et kort Stykke yderst, saa at de udspærrede 



*) Denne Plante benævnes snart A. pungens Desf., snart A. pungens var. 

 pennata, snart A. pennata, og snart betragtes den som to Arter, A. pun- 

 gens og A. pennata. Den staar i hvert Fald Saharaformen A. pungens 

 meget nær, adskilles fra den hovedsagelig ved sin slankere Vækst og ved 

 længere Topgrene. Jeg synes ikke der er Grund til at benævne Eksem- 

 plarer med kortere Topgrene som A. pungens. De transkaspiske Eksem- 

 plarer hører sikkert alle til samme Art. 



