— 83 — 



kredsrunde, de større aflange og stillede i den herskende Vinds 

 Retning. Deres Højde er °2 — 4 m, Buskene kan være fra en halv 

 til omtremt 2 m høje, de har ofte gamle og tykke Rødder, hvad 

 man faar at se, naar Vinden har blæst Bakken op. Det sker ogsaa, 

 at Vinden begraver en saadan Bakke under fint løst Sand. 



Disse Tamariskebakker er vistnok Rester af gammel sam- 

 menhængende Sandbund, som nu er blæst bort, medens Tamaris- 

 kernes Rødder og Skud har holdt Sandet fast i det gamle Niveau. 

 Mc. Dougal (1908 pi. 2) afbilder en Sandhøj, dannet paa samme 

 Maade af en Bhus-Art. 



Af Urter kan man i Bakkeørkenen finde alle de fra den levende 

 Ørken nævnte, som her frister bedre Kaar, da de er mindre ud- 

 satte for Overfygning og fAffygning. Andre Urter, som lever i 

 Bakkeørkenen, nævnes nedenfor. Den vigtigste af dem er Car ex 

 physodes, som, skønt Foraarsplante, dog spiller en betydelig Rolle 

 ogsaa om Sommeren. Den er en Jordskorpeplante, som har sym- 

 podiale vandrette Rodstokke, som sammen med de grenede Rød- 

 der danner et Fletværk i Jordskorpen (Fig. 15). Væksten er tæt, ved 

 Foraarstid kan Carex physodes pletvis danne Grønsvær. I Juni allerede 

 er Bladene visne; de oversomrende Knopper sidder skjulte i en 

 Tunica af døde Bladskeder. Planten spiller en stor Rolle som 

 Sandbinder, men den kan ikke tage Kampen op med en livlig 

 Sandflugt. Den og Aristida pennata kan ikke trives sammen, fordi 

 den sidste kun er frodig, hvor Sandet er levende, den første kun, 

 hvor det er dæmpet. 



Alhagi Camelorum er i den dæmpede Ørken mange Steder 

 meget almindelig. Den breder sig ad vegetativ Vej, ved Lysskud 

 fra lange vandrette Rødder. Den overjordiske Del er enaarig, tor- 

 net og ofte kugleformet, svagt forsynet med Blade. Den er meget 

 haardfør: naar den overfyges, dannes der nye Lysskud fra Blad- 

 hjørnerne i det gamle Skud, — og blæser Sandet fra den, dannes 

 nye Lysskud fra de underjordiske Dele. Alhagi kan optræde som 

 Klitplante selv under tilsyneladende meget ugunstige Forhold, men 

 den synes dog at være afhængig af, at Grundvandet ikke er for 

 dybt nede. I Oasernes Nærhed afskæres den ligesom mange andre 

 Planter til Brændsel. 



Andre Planter i Bakkeørkenen er: Tournefortia sibirica, af 

 Habitus omtrent som en Lithospermum, temmelig stærkt haaret, 

 med hvide Blomster og lette Frugter, som Vinden fejer sammen 

 paa Steder, hvor der er Læ, Convolvulus divaricatus, uldhaaret og 



6* 



