— 95 — 



Læsiden af en fremadskridende Barchan. (Smlgn. ovenfor S. 67). 

 I saadanne Tilfælde er der naturligvis ingen Vegetation ved Flod- 

 bredden. 



Andre Steder, f. Eks. hvor Floden har gnavet sig ind under 

 en Brink og derpaa trukket sig lidt tilbage, ses en smal grøn Stribe, 

 dannet i Hovedsagen af Tamarisker, Phragmites og maaske Erian- 

 thus Eavennae eller Glycyrrhiza glabra. Paa fast fugtig Jord kan 

 man ogsaa finde: Equisetum ramosissimum , Polygonum Bellardi, 

 Mulgedium tataricum, Plantago major, Aeluropus littoralis, Juncus 

 compressus , Scirpus hamulosus, — alle smaa, urteagtige, mesofile 

 eller noget hydrofile Arter. 



De først nævnte Planter kommer igen næsten overalt. Tama- 

 risker danner mange Steder Bevoksninger alene. Saaledes kan de 

 beklæde flade Lerstrækninger, som er forladte af Floden, med et 

 ensformigt Dække af smaa Planter af omtrent 0,5 — 0,7 m Højde. 

 Disse ensformige Bevoksninger er delvis et Kunstprodukt, idet de 

 hvert tredje — fjerde Aar høstes, skæres af saa langt nede som mu- 

 ligt og føres bort som Brændsel. 



I de egentlige Krat bliver Tamariskerne indtil ca. 3 m høje. 

 Der er to Arter (eller flere? Litwinow har beskrevet en Mængde 

 Arter i de senere Aar), nemlig den let kendelige Tamarix hispida 

 med sit noget blaagrønne Løv og en anden, glat Art, P. laxa. P. 

 elongata træffes ogsaa. 



Erianthus Eavennae er et mægtigt Tuegræs, hvis graa haarede 

 Toppe hæves 4—5 m over Jorden, og hvis lange, smalle Blade 

 bøjes udad til alle Sider. Ogsaa den kan danne rene eller næsten 

 rene Bevoksninger (Fig. 18), gennemsigtige Skove af høje Græsstraa, 

 forneden tæt af Tuerne med deres lange Blade. I Bunden vokser 

 Glycyrrhiza glabra, Aeluropus littoralis eller (ifølge Litvinow) Or- 

 chideen Limodorum turkestanicum. Indsprængt i Erianthus-Bevoks- 

 ninger kan af høje Planter findes: Phragmites, Elæagnus-Buske, 

 Calamag rostis pseudophragmites , Tamarix hispida. Oftest er Eri- 

 anthus dog blandet med andre Planter, og Tuerne staa enlige 

 eller i Grupper imellem disse. 



Ogsaa Glycyrrhiza glabra kan hist og her danne rene eller 

 næsten rene Bevoksninger. Stænglerne kan blive meterhøje, (indtil 

 1,5 m), de staar tæt, baarne af underjordiske vandrette Udløbere, 

 ofte sidder ogsaa flere sammen paa en „radix multiceps". Arten har 

 finnede Blade, som om Natten indtager Søvnstilling, idet alle Smaa- 

 bladene bøjes lodret nedad, saa at de rører hinanden med Undersiderne. 



