- 105 — 



almindeligste. Her saa jeg ingen paa de mest udsatte Steder, Klit- 

 toppene. Calligonum og Ammodendron derimod trodser de mest 

 ugunstige Forhold og trives vel derved. Calligonum-Buskene var 

 selv paa Klittoppene ca. °2 m høje, ja der saas ogsaa et lille Træ 

 med Stamme. Af og til findes en Busk af Smirnowia turhestana, 

 den har nu tabt sine store blæreformede Frugter, som findes hæn- 

 gende fast i Græstotterne. 



I Lavninger, hvor Jorden er mere gruset, flad og uden løst 

 Sand, vokser ikke faa Horaninoivia ulicina, en enaarig Salturt med 

 naaleformede Blade, og Heliotropium (Radula ?), samt enkelte 

 Cousinia annua. Dennes bleggule Blomster stikker ud af Kur- 

 vene, som ikke aabner sig, men holdes tæt sammensnørede, som 

 om det gjaldt at beskytte Frugtknuderne. 



Denne Ørkenlokalitet har dyb Sandbund, og Planterne er tørre 

 Sandplanter. Der er ingen Halofyter, hverken enaarige eller fler- 

 aarige. Saxaul mangler ogsaa. 



2. Sandørken udenfor Byen Petro-Alexandrowsk (Ghiwa). 

 1. Juli 1899. 



Et Klitterræn, hvor Alhagi Camelorum er fremherskende, svagt 

 blandet med Halimocnemis — baade paa Lavninger og Klitter — og 

 Aristida pennata, kun paa Klitter. Interessant er det her, at Al- 

 ^a^'-bevoksningen pludselig hører op, uden nogen synlig Grund, — 

 udenfor er Klitterne nøgne, men iøvrigt ganske som de Alhagi-be- 

 voksede. Der er næppe anden Grund, end at Alhagi paa sin under- 

 jordiske Vandring — ved vandrette Rødder — endnu ikke var 

 kommen længere. De nøgne Klitter har enkelte Aristida pennata 

 og Calligonum, samt i Lavninger Agriophyllum latifolium og minus, 

 Halocnemum strobilaceum og Heliotropium sp. 



Vegetationen bestaar saaledes hovedsagelig af Sandplanter, men 

 der findes ogsaa enkelte sukkulente Halofyter (Halocnemum, Hali- 

 mocnemis). 



3. Sandørken syd for Byen Ghiwa. 11. Juli 1899. 



Her er det særlig paafaldende, at Vinden sorterer Sandet, fordi 

 det grovere Sand er mørkere af Farve end det finere. Det gro- 

 vere ligger paa Vindbølgernes Kamme og paa Klitternes Stødside 

 i Mængde, medens det fine findes imellem Vindbølgerne og hoved- 

 sagelig udgør den skridende Masse paa Klitternes Læside, ligesom 

 Smaaklitter opkastede i Læ af Planter eller andet bestaar af det 

 fine Sand og derved faar en lysere Farve end Jorden rundt omkring. 

 Af det fine Sand er over 99 pCt. af en Kornstørrelse mindre end 



