— 106 — 



0,5 mm, og heraf er en Del mindre end 0,25 mm. Af det grove 

 Sand er Hovedmassen af Kornene mellem 1 og 0,5 mm i Diameter. 



De store Klitter er her meget lange, men forholdsvis lave (c. 2 

 til 3 m) og smalle, halvmaanedannede. Deres Retning er omtrent 

 NNØ-SSV, og de vender Læsiderne mod ØSØ, og de maa følgelig 

 være dannet af en Vind fra VNV. Bunden imellem Klitterne er 

 ogsaa Sand, der ses ikke Ler. 



Paa Klitterne selv findes i Regelen ingen Vegetation. Aristida 

 pennata er vel almindelig, men den vokser ikke eller sjældent paa 

 de mest levende kammede Klitter. Alhagi Camelorum ynder endnu 

 roligere Steder, ligesom de andre urteagtige Planter, og heller ikke 

 de risformede Buske ses hyppigt paa det levende Sand. Af disse 

 findes følgende Arter: Eremosparton aphyllum, Ammodendron sp., 

 Smirnowia turkestana, — lave, indtil omtrent meterhøje Buske. 

 Ammodendron er her stærkt tornet (A. Siewersii?). Buskene er 

 meget brede, nogle af dem henimod 1 m i Diameter. En havde 

 faaet Træform derved, at en tidligere Overfygning havde dræbt de 

 nedre Grene paa Stammen, 



Den almindeligste Plante i Ørkenen er her Convolvulus erina- 

 ceus (se ovenfor pag. 81). Den har netop nu mange smaa, svagt 

 blegrøde Blomster. Den vokser jævnt overalt undtagen i de dybe- 

 ste Dale og paa Klitternes Toppe. Den danner som ovenfor nævnt 

 en bladløs, tornet Kugle. Dens Rødder er hvide og meget lange. 

 Der ses mange Eksemplarer, omkring hvilke Sandet er blæst bort, 

 de staar da som smaa Træer, hvis Stammer er de øvre Rodstykker. 

 Blæser der endnu mere Sand bort, falder den henad Jorden. Saa- 

 ledes kan man finde mere end meterlange Rødder liggende oven- 

 paa Sandoverfladen, kun fæstede ved den ene Ende og endnu bæ- 

 rende smaa grønne Skud. 



Ogsaa af Alhagi ses udgravede lodrette Stængler, døde i Spid- 

 sen og med nye Lysskud fra de nedre, tidligere begravede Dele, 

 — samt overføgne Eksemplarer, som har dannet nye Lysskud fra 

 øvre Bladhjørner. 



Heliotropium Radula (?) er ogsaa almindelig. Dens Vokse- 

 maade er tidligere omtalt. (Se Fig. 22, 63). Der er Rhizomer baade 

 med Kortskud og med Langskud, og det synes at de dybere lig- 

 gende Rhizomer er mere tilbøjelige til at danne blomstrende Lang- 

 skud, medens de, der ligger nær Sandets Overflade (varmere og 

 tørrere) mest danner Kortskud. Flere helt blottede Rhizomer ses, 

 endnu bærende friske Lysskud, endda baade Kortskud og Langskud. 



