— 160 — 



delse med dens Lethed bevirker, at Vinden let faar fat i den og 

 driver den afsted. Frøene er meget haarde. Efter Palezkij's Si- 

 gende spirer kun to pCt. af friske Frø, men alle kan bringes til at 

 spire, naar man skærer et Snit i dem. Bladene er 

 isolateralt byggede. Overhuden er tyk og bærer 

 nedsænkede Spalteaabninger paa begge Sider. Dens 

 Beklædning af eensidige Haar vises i Fig. 31. Der 

 er omtrent tre Lag Palissadeceller paa hver Side og 

 saa godt som ingen Svampevæv. Nerverne har 

 Bastbelægninger. 



Af de andre Ammodendr on- Arter staar A. Ka- 

 relini meget nær den her skildrede Art. A. Sie- 

 wersii, som rimeligvis ikke kan skilles fra A. Leh- 

 nianni, er stærkere tornet, idet Bladstilk + Ra- 

 chistorn er længere, og Akselbladene altid er 

 tilstede som Torne. A. Eichwaldii er en lav tæt- 

 grenet Busk med to Par Smaablade. I biologisk Henseende staar 

 disse Arter hinanden nær. 



Fig. 31. Ammo- 

 dendr on Conollyi. 

 Epidermis med 

 Haar. X 53. 



Ammothamnus Lehmanni Bge. 

 som jeg ikke selv har iagttaget paa Voksestedet, men kun kender 

 fra Herbarium og Beskrivelse, er en knap meterhøj Busk. Bladene, 

 som har smaa linjedannede Akselblade, er lange, finnede med 

 7—13 Par Smaablade. Disse er omvendt ægdannede med kiledan- 

 net Grund, brede, men smaa (mindre end 1 cm lange). De er 

 grønne, men ligesom Aarsskuddet forsynede med stive, tiltrykte 

 Haar. Aarsskuddenes ydre Del dør bort (altid?), og de nye Skud 

 fremkommer øverst paa den overlevende Del. De hvide Blomster 

 staar i Klase, de er fremme i April. Frugten er en lang, skrue- 

 snoet, fløjelshaaret Bælg, som indeholder mange Frø. 



Bladene er isolateralt byggede, med Spalteaabninger paa 

 begge Sider, 3—4 Lag korte Palissadeceller paa hver Side og næ- 

 sten ingen Svampevæv. 



Smirnowia turkestana Bge. 



En Busk, der bliver henimod 1 m høj. Den er en ægte Ørken- 

 plante, som træffes mest paa leret Bund. Barken gaar i lange 

 Strimler af ældre Grene, som da bliver gullige. Haarklædning gør 

 alle yngre Partier graa. Bladene er enkelte og næsten kredsrunde 



