— 162 — 



Bælgen er en udmærket Vindløber, Frøene 

 plejer at gaa løs og rasle rundt inde i den. 



Bladbygningen er isolateral (Fig. 32), 

 med Spalteaabninger paa begge Sider, 3 — 4 

 Lag Palissadeceller (stivelsefyldte) opad 

 og omtrent det samme Antal nedad. Om- 

 kring Nerverne, som er talrige, er der 

 Ringe af store, klare Celler, imellem dem 

 er der kun smalle Broer af Grønvæv. 



Astragalus unifoliatus Bge. 



En Busk, der bliver indtil 0,7 m høj. 

 Den er stærkt grenet, og Grenene er ud- 

 spærrede og krumme. Barken paa ældre 

 Grene er nætformet optrævlet. Grønne 

 Dele er tæt graaligt eller hvidligt haarede. 

 Bladene er smaa, i Vegetationstidens Be- 

 gyndelse finnede med fire Smaablade, se- 

 nere trekoblede, eller kun eenbladede. Hen 

 paa Sommeren falder de fleste Smaablade 

 af, og Rachis staar tilbage som en 0,5—2 

 cm lang Pind, som i Sommerens Løb ogsaa 

 visner. Smaabladene er elliptiske til lan- 

 cetdannede, smaa, i Regelen under 1 cm 

 lange, sjældnere indtil 2. Akselbladene er 

 sammenvoksede, omfattende Grenen. 



En Del af et ungt Aarsskud er af- 

 bildet i Fig. 33, hvor man ser, at det er gre- 

 net. Undertiden skyder Grenene igen Side- 

 skud. Disse Grene er Assimilationsskud, 

 som ikke persisterer. Paa deres Plads 

 opstaar næste Aar et eller flere nye Skud, 

 saa at vi ogsaa her — endda meget udtalt 

 — finder knippestillede Grene. 



De smaa røde Blomster, som viser 

 sig i Maj— Juni, sidder i smaa Klaser i 



Grenspidserne. Frugten er en 6 mm lang 



Fig. 33. Et Aarsskud af Astra- Bæl ^ stærkt haaret af udstaaende hvide 

 galus unifoliatus. Juni. (form.) Haar og indeholdende 1—2 Frø. 



