— 178 — 



Nitraria Schoberi L. 



En knap meterhøj Busk, som fortrinsvis vokser i Lerørkenen. 

 Den har hvid Bark og tykke, spatelformede, korthaarede Blade. 

 Disse sidder 2 — 4 sammen paa en lille Pude; imellem dem findes 

 smaa Skæl. Bladene og Skællene omgiver en Knop. Ifølge 

 Velenowsky (1907 S. 501) er dette saaledes at forstaa: 



Nitraria har et (dobbelt) finnet Blad, hvis Stilke er reducerede, 

 saa at Smaabladene kommer til at staa ved Siden af hinanden, og 

 Skællene imellem dem er da dels Akselbladskæl (Stipeller?), dels 

 Rudimenter af Smaablade. Knoppen, som staar imellem disse 

 Smaablade, er da i Virkeligheden Bladets Akselknop. Den kan i 

 samme Aar udvikle Kortskud, som danner flere saadanne Smaa- 

 bladkranse lige over hinanden, saa at vi faar en Bladroset, — den 

 er tyk ved Grunden og har indtil 20 Blade (Smaablade). Foruden 

 disse Aarsskudsgrene kan der findes korte Torngrene. Aarsskuddet 

 selv ender med en grenet Blomsterstand, som naturligvis dør bort 

 efter Frugtmodningen, eller det ender som Torn. 



Normale Knopper, som ikke har dannet Roset i det første 

 Aar, synes næste Aar kun at kunne danne enten Rosetter eller 

 vegetative Langskud, medens første Aars Rosetter kan danne baade 

 vegetative og florale Langskud. 



Planten blomstrer i Maj — Juni. Frugten er et sort Bær, som 

 spises af de Indfødte. 



Bladets Anatomi er skildret af B. Jonsson, (S. 26, Tab. III), 

 med hvis Iagttagelser mine stemmer. Bladet er isolateralt, har 

 nedsænkede Spalteaabninger paa begge Sider og 2 — 3 Lag Palis- 

 sadeceller, af hvilke de indre er større og mindre grønne. Imellem 

 Palissaderne findes store slimførende Geller. Ligesom Jonsson har 

 jeg ingen Garvesyre fundet. — Sammenlign ogsaa Volkens Tab. 

 XI, hvor Nitraria retusa's Bygning er fremstillet. 



Jonsson skildrer ogsaa Stammens og Barkens Anatomi; i den 

 sidste findes Slimkork. 



Reaumuria oxiana (Ldb.) Bois. 



En omtrent 30 cm høj ; stærkt grenet Dværgbusk, der fore- 

 trækker fast Bund, Ler og Sten. Stammen er kroget og bøjet. 

 De ugrenede Aarsskud kan blive indtil ca. 15 cm lange, men kun 

 et kortere eller længere Stykke lever endnu i næste Vegetations- 

 periode. Den persisterende Del har brun Bark. 



Bladene er 2— 4 cm lange, lancet-linjedannede. De er graa 



