— 296 — 



som allerede nævnt, fremhæves, at de danske Ege tidligere skifter 

 Farve og fælder Bladene end de sydlandske. 



Forskellen mellem Affarvningen af Blade hos danske og hol- 

 landske Ege er dog ikke meget stor, men Forskellen paa Affarv- 

 ningen hos de hollandske Ege og de omtalte Ege af sydlig Pro- 

 veniens i Børsted Skov er meget fremtrædende, de sidste kan 

 være dybt mørkegrønne, naar de hollandske er gulbrune. Det 

 giver et skønt Billede at se de to forskelligfarvede Dele af den 

 unge Bevoxning: den dybt mørkegrønne og den gulbrune, som 

 viser sig i Oktober. 



Gaar vi dernæst over til de udenlandske Ege i Sorø, da viser 

 det sig, at Bladene ingenlunde beholder den grønne Farve ret 

 længe; de staar vel noget længere tilbage med Affarvning om 

 Efteraaret end de danske, men ikke meget. 



Dette Forhold, der staar i Strid med, hvad der er foregaaet 

 paa Bregentved, hvor de sydlandske Ege netop bevarer den grønne 

 Farve om Efteraaret, har Professor Kølpin Ravn saa smukt for- 

 klaret ved at fremhæve, at de udenlandske Frøprøver, der er 

 benyttet i Sorø, vel er af sydlig Proveniens, men at de tillige 

 er hentede fra Østeuropa — tilvejebragt gennem Gieslar fra Østerrig, 

 Ungarn, Rusland — fra Egne med tidligt Efteraar. 



Medens jeg for Egens Vedkommende bygger paa et større 

 Materiale, er det for Bøgen mere sparsomt, hvad jeg kan frem- 

 lægge til Støtte for den ovenfor fremsatte Paastand, at Sommer- 

 skuddene ogsaa for denne Træart paa lignende Maade som hos Eg 

 varierer med Proveniensen, fordi jeg her næsten stedse har be- 

 nyttet Frø fra Bregentved. Men jeg har dog nogle enkelte Støtte- 

 punkter. 



Jeg har saaledes i samme Afdeling i den under Bregentved 

 hørende Nyskov en ung 8 — 10-aarig Bevoxning, der er sammen- 

 sat af Partier, hvor der er anvendt Planter af forskellig Pro- 

 veniens; en Del af Arealet er tilkultiveret med Bøge fra Bregent- 

 ved, i en anden Del er der derimod anvendt Bøge af Olden fra 

 Langeland, og endelig er en Del af Afdelingen tilplantet med 

 indkøbte Bøge af ukendt, men sydlig Proveniens. Der er en 

 meget tydelig Forskel paa Planterne i de tre Parceller. 



Fig. 8 viser saaledes de korte, kraftige Bøgeskud hos Bre- 

 gentvedske Bøge; det er ret almindeligt, at der ikke dannes 

 Sommerskud, men naar de findes, er de sædvanlig korte, robuste 

 og tykke; — vel kan det være, at ogsaa her dannes lange Sommer- 

 skud, men det er en Undtagelse. Knopperne er dernæst vel 



