— 300 — 



Der er maaske noget, der kunde tale for, at hvis man for 

 Egens Vedkommende paa lignende Vis kunde hente Sommer- 

 skud fra Hjemstedet for Frøet, vilde ogsaa de, som hos Bøg, 

 være anderledes end vi her ser dem, at de tynde, spæde Skud 

 hos de sydlandske Ege ikke er et Racemærke, men at de er Resul- 

 tatet af Proveniensen i Forbindelse med Klimaets Paavirkning. 



Med den forskellige Udvikling hos Sommerskuddene synes at 

 følge andre varige Egenskaber, saaledes en svagere Sprednings- 

 evne med de lange Sommerskud, en stærkere med de korte 

 krøllede. Vel tør jeg ikke udtale, at lange, lige Sommerskud hos 

 Eg og Bøg skulde betinge den svagere Spredningsevne og dermed 

 følgende ranke Væxt; men jeg tør sige, at de to Ting følges ad. 

 De lange, smukke Sommerskud paa Langeland ledsages af den 

 herlige Væxt; som findes paa Langeland og Sydfyen, de korte 

 Sommerskud paa Bregentved følger med den ejendommelig krøllede 

 Bregentvedske Bøgeskov. 



Naar vi paa Bregentved hos Bøg finder de korte Skud med 

 fyldige, tætsiddende Knopper, paa Langeland de lange, lige Sommer- 

 skud med stor Afstand mellem Knopperne, har jeg — som oven- 

 for nævnt — antaget, at det var de ugunstige Forhold det første 

 Sted, de for Bøgens Udvikling saa fortrinlige Forhold paa Lange- 

 land, der giver Forskellen. Men hvorfra hidrører det da, at naar 

 langelandsk Frø saas paa Bregentved, vedbliver det at ville sætte 

 de lange Sommerskud; de bliver ganske vist tynde og svage, men 

 Tilbøjeligheden er dog kendelig. Kunde man ikke tænke sig en 

 anden Forklaring, kunde man ikke tænke sig forskellige Racer — 

 A. Oppermann har talt om noget lignende i »Vrange Bøge«, Cieslar 

 taler om Alpe- og Sudeterlærk (Centralblatt 1914) — , og at begge 

 Former har søgt at skaffe sig Indpas, men at den krøllede Form 

 bedst har kunnet overvinde de vanskelige Forhold paa Bregen- 

 tved og derfor sejret i Kampen, medens den ranke Bøg, »Kyst- 

 bøgen« kunde den kaldes, har vundet i Kampen under de gunstige 

 Forhold paa Langeland. 



En ganske tilsvarende Forskel som mellem Bregentveds Bøg 

 og Langelands Bøg finder man hos Eg af dansk og Eg af hol- 

 landsk Afstamning, hos den sidste den ranke Væxt, hos den 

 danske Eg det brede, det krøllede. 



Jeg tror, at man i nogen Maade kan sige, at Sommerskuddenes 

 Udvikling og Bygning kan vejlede Skovbrugeren, den fortæller 



2 ) De to Forfattere stiller sig iøvrigt forskelligt, idet Oppermann taler om 

 Racer, Cieslar om klimatiske Varieteter. 



