KAP. 1. SKOV 



»CJKOV« er et Plantesamfund 1 , hvis herskende Livsform er Træet, 

 k3 d. e. en mangeaarig Vedplante af i Regelen betydelig Størrelse, 

 udstyret med tydelig »Stamme« og en »Krone« af tyndere Grene og 

 bladbærende »Kviste« (fra saadanne Former som Palmerne, der har 

 en »Bladkrone«, ses her bort). Skov kan dannes af een eller af flere 

 indtil endog særdeles mange (Hundreder) af Arter af Træer, og Træ- 

 erne maa slutte saa tæt sammen, at de kan skygge over Jorden og 

 paatrykke den øvrige, lavere Plantevækst (Underskoven, Skovbundens 

 Urtevegetation m. m.) et eget Præg, baade i Henseende til floristisk 

 Sammensætning og til Livsforhold. Den Fordring er ogsaa stillet til 

 Begrebet »Skov«, at den er en træagtig Bevoksning, som kan hævde 

 sin Plads ved Selvforyngelse , naar den overlades til sig selv (O. V. 

 Prytz, 1912) 2 . 



Træet er den mægtigste Livsform, fordi det formaar at hæve sig 

 over de andre Livsformer og mere eller mindre undertrykke dem eller 

 dog præge deres Liv, og fordi det, paa Grund af Individernes lange 

 Levetid og ofte gennem mange Aar gentagne Frøsætning, i Regelen 

 formaar at hævde den een Gang erobrede Plads. Skov vil derfor 

 ogsaa overalt, hvor Klima og Jordbund passer, og hvor ikke særlige 

 Forhold griber ind, være en Slutvegetation (en »Klimaxformation«) 

 d. e. en Plantevækst, der under Selvforyngelse holder sig uforandret 

 gennem Aarhundreder. 



Selv hvor Skoven er lav, som f. Ex. paa Island, giver den dog 

 det hele Landskab, som den dækker, et i Øjne faldende Præg. Gen- 

 nem den træder Aarstidernes Omskiftelser tydeligere frem end ved 



1 Botanikerne anerkender ikke, at Benævnelsen „Samfund" kun bør bruges, hvor 

 det er en enkelt Art, der sammensætter Skoven, men Forstmændene synes under- 

 tiden at tage Begrebet „Træsamfund" som en Bevoksning dannet af en enkelt Art 

 (Hauch & Oppermann 1898—1902: 100) 2 . Om Begrebet „Plantesamfund" se Eug. 

 Warming 1895, „Oecology of plants" (Oxford 1909) og „Lehrbuch der oekologischen 

 Pflanzengeographie " (3. Auflage), Berlin, 1915—16. 



2 Aarstallene henviser her og andensteds til en Literatur-Liste, som vil findes 

 sidst i Bogen. 



Bot. Tids. 35 (Warming, Skovene) 1 



