6 1. Skov 



skellige Livsformer kan saaledes i Virkeligheden komme til Udvikling 

 i Skoven ; denne bliver det mest sammensatte Plantesamfund, det der 

 er rigest paa Livsformer og tillige rigest paa Dyreliv; thi Skoven 

 knytter mangfoldige Dyr til sig, som den giver Næring, Tilflugtsted 

 og Plads for deres Boliger. I Skoven træffer vi omtrent alle de Livs- 

 former, som vi overhovedet kan opstille, nemlig følgende: 1) Træet, 



Fig. 1. Fra den nordlige Ende af Viemose Skov (S. 0. Sjælland). 17. Maj 1901. Bøgen er nylig udsprungen ; 

 Skovbunden er oversaaet med Blomster af Anemone nemorosa, mellem hvilke enkelte Primula elatior. 

 Der er dog allerede et ret dæmpet Lys i Skoven i Modsætning til Egeskoven, der er bladløs, og dens 

 i Udspring værende Hasselunderskov (se Fig. 2). (Eug. W.) 



den herskende Form; 2) Busken; 3) Dværgbusken; 4) Krybbusken; 

 ö) Halvbusken; 6) fleraarige oprette Urter af forskellig Type (Stau- 

 der; Græstypen); 7) Krybstauder; 8) een Gang blomstrende Arter 

 (sommeraimuelle. vinterannuelle) ; 9) Mosser; 10) Laver; 11) Alger; 

 12) Raad'planter (navnlig Svampe og Bakterier), og hertil kommer 

 endnu 13) Lian typen i videste Forstand (Urter og Vedplanter med 

 forskellig Legemsform) 1 . 



Disse Skovens mange Livsformer har meget forskellige Størrelser, og 

 herefter indordner de sig over og under (eller paa) hverandre. Ogsaa spiller 

 Belysningens Styrke en meget væsentlig Rolle med H. t. deres Fordeling 

 og Udstyrelse. Der er Skove, som er saa mørke, at der under Træerne 



1 En meget kortfattet Oversigt over de økologiske Livsformer, saaledes som 

 jeg anser det for naturligst at ordne dem, har. jeg givet 1915 i „Lehrbuch der oeko- 

 logischen Pflanzengeographie 1 ', 3. Udg. 



