1. Skov 



7 



næsten ikke ses anden Plantevækst end de Svampe, som skyder op om 

 Efteraaret, og enkelte andre Muldbundsvækster, der ikke umiddelbart 

 behøver Lyset for deres Udvikling; dette er Tilfældet i mange Bøgeskove, 

 dog vist især dem, hvor Bunden er daarlig Bøgeskovsbund, samt i de gan- 

 ske unge, indtil tyveaarige Bøgesamfund, i hvilke endnu ingen Udhug- 

 ning har fundet Sted, og i de tætteste Skove af Rødgran og Ædelgran. 



Fig. 2. Egeskov i Viemose Skov, 17. Maj 1901. Egene er ikke udsprungne endnu, men Hasselunder- 

 skoven er i Lovspring. Et Par smaa Bøge er i Løvspring. (Eug W.) 



I Regelen er Skoven dog saa lys, at ogsaa mange andre Livsformer 

 kan finde Plads under Træerne, og i nogle Tilfælde er Højdeforholdet 

 et saadant, at man kan tale om L a g eller Etager. I vore rene Bøgehøj - 

 skove er der i Almindelighed ikkun 3 Lag, nemlig: 1) selve Træ- 

 væksten (Bøgehøjskoven), hvis Højde sjælden er over 30 m; 2) Skov- 

 bundens Plantevækst af Urter og Græsplanter (Fig. 1); 3) den for en 

 stor Del, altid eller den meste Tid af Aaret, usynlige Plantevækst i 

 det øverste Jordlag, nemlig Bakterier og Svampe, som man maaske 

 kan kalde »Jordvegetationen«. 1 slette Bøgeskove gøres ofte 

 Begyndelsen til et fjerde Lag, nemlig et kun faa cm højt Moslag. I 

 Granskove er Forholdet omtrent det samme, tre til fire tydelig ad- 

 skilte Lag, dog med den Forskel, at Urtevegetationen ofte er meget 

 fattig og spredt, men Mosdækket ofte meget tæt og vidtstrakt. 



I vore Egeskove er der ofte fire Lag: 1) O ver s ko ven; 2) et af 



