2. Vedplanternes Livsformer 



9 



KAP. 2. VEDPLANTERNES LIVSFORMER 



De S. 6 nævnte Livsformer af Planter, som optræder i Skovene, 

 vil blive omtalte i følgende Kapitler, men i dette foreløbig kun Vedplan- 

 ternes, idet Urternes mest passende først gennem gaaes under Skov- 

 bundens Plantevækst. 



Vedplanter maa stilles i Modsætning til Urter. Vedplanterne 

 har længelevende, oftest mangeaarige overjordiske Skud med stærkt 

 forveddede Akser; Urternes Skud lever meget kortere, mange Arters 

 kun een Vækstperiode; de er lidet forveddede, bløde. Vedplanterne 

 formaar næsten altid at sætte Blomst og Frugt gennem mange Aar, 

 hvad der giver dem en afgørende Overlegenhed i Kampen om Plad- 

 sen med de urteagtige ; de opnaar ofte betydelig Alder og Mægtighed 

 (Højde, Tykkelse); mange af dem lever i Aarhundreder 1 ; Urternes 

 Liv strækker sig fra kun 1 til et ringe Antal Vækstperioder. Vore 

 Vedplanter har Tykkelsevækst; Urterne ingen eller kun en ringe. 

 Vedplanterne, navnlig de stedsegrønne, bortkaster kun lidet ved Vin- 

 terens Komme; Urterne bortkaster meget mere, nogle endog det hele 

 Legeme. Af andre Forskelligheder kan fremhæves, at Vedplanternes 

 Aarsskud i Regelen er ugrenede, og at vore Arter saa at sige alle 

 har lukkede Vinterknopper med Knopskæl ; Urterne har oftest grenede 

 Aarsskud og aabne Knopper. 



Mellem Vedplanter og Urter staar Halv -Vedplanter ne, i Re- 

 gelen lave Planter ligesom Urterne, men med stærkere Forvedning; 

 mange Skud forvedder ved Grunden og har her Tykkelsevækst, men 

 større Skuddele, i alt Fald af de blomstrende Skud, dør efter een 

 Vækstperiode — navnlig i visse Klimater. De er paa en Maade fler- 

 aarige Urter (Stauder) med Forvedning af de lavere Skuddele, og 

 Urternes Natur viser sig ogsaa deri, at hos mange er de ofte spinkle 

 Aarsskud grenede og Knopperne aabne (Gyvel og Visse- Arterne har 

 Knopskæl undtagen Genista pilosa og anglica) 2 . 



Halvbuske er sjældne i vor Natur; de har især hjemme i de Jord- 

 strøg, der har Vinterregn, hvor Vinteren er mild og regnfuld, men 

 Sommeren tør (forskellige Plantesamfund i Middelhavslandene med 

 Mængder af Læbeblomstrede, Cistus-Arter o. a.) 3 ; ogsaa f. Ex. Syd- 

 amerikas Savanner (med mange Læbeblomstrede, Verbenaceer osv.) 4 , 

 saavel som i Tropernes Skove (store Mængder af Rubiaceer, Mela- 

 stomaceer, Acanthaceer o. a.). 



1 Jvfr. O.G.Petersen (for Nemheds Skyld forkortet OGP.) 1908: 179. 



2 Mentz 1906, 1909. 3 Warming 1895, 1899, 1915—16. 

 4 Warming 1892. 



