18 



2. Ved planternes Livsformer 



om Sibiriens Kul- 

 depol viser ; at 

 her kan vokse 

 Skov, skyldes den 

 varme Sommer; 

 men Kulde og 

 Blæst i Forening 

 hindrer Trævæk- 

 sten. 



Paa Grænsen 

 af de træfjendt- 

 lige Egne optræ- 

 der Træerne i for- 

 krøblede Former, 

 Dværgformer, og 

 bliver mere eller 



mindre buskfor- 

 mede med krum- 

 mede og nedlig- 

 gende Stammer 

 og Grene ; ofte 

 bliver de mange- 

 stammede. Ogsaa 

 paa Moser frem- 

 kommer forkrøb- 

 lede Former af 

 Naaletræer, se f. 

 Ex. Berggren (Bt. 

 Not. 1873). Alle 

 saadanneFormer, 

 der fremkaldes 

 ved de nævnte 



ydre Faktorer, foruden ved flere andre, saasom Næringsmangel, haard 

 og tør Bund, er »inducerede« Former, »Modifikationer«. Birken i 

 Torne Lappmark, f. Ex., bliver, efter Sylvén (1904), mere eller mindre 

 buskformet; yngre Birke viser tydelig Fler-Stammethed, ældre bliver 

 krybende eller Espalierbuske. Forskellige fra disse er de Dværg- 

 træer, der har »konstitutionel Nanisme «, d. e. har Dværgvækst paa 

 Grund af Artens Natur. Hertil kan utvivlsomt regnes f. Ex. en 

 Del af de Arter, der paa Sydamerikas Savanner (Campos) optræder 

 med Stamme af ringe Højde (1 — faa m) og lille tydelig afgrænset 



10. En feinstammet Birk. Danstrup Hegn, 

 Juli 1910. (C.V.Prytz.) 



Fig. 11. I Jægersborg Dyrehave ved Bøllemosen. Fra venstre til højre: en enstammet', 

 en trestammet og (i Midten) en tveget Vortebirk; til højre en mangestammet Røn. 

 Sept. 1915. (Eug.W.) 



■ 



