2. Vedplanternes Livsformer 



25 



Urter, Halv vedplanter og Vedplanter, af Urter f. Ex. Pengebladet 

 Fredløs (Lysimachia nummularia), Arter af Ulvefod (Lycopodium inun- 

 datum o. a.), Pilledrager (Pilularia), Arter af Ærenpris (Veronica 

 officinalis, V. chamædrys) o. a. Halvvedplanterne er sparsomme hos 

 os; nævnes kan Timian (Thymus serpyllum) og Soløje (Helianthemum 

 nummularium) ; maaske ogsaa Ulvefod- Arter som Lycopodium annoti- 

 num og clavatum rettest bør medtages her. 



Nærmere til de ægte Kryb-Vedplanter slutter sig Arter som Trane- 

 bær (Vaccinium Oxycoccus), Linnæa bovealis og Kragefod (Potentilla 

 palustris)) de to første har tynde, langleddede og lidet grenede Stæng- 

 ler, der som ældre slaar Eod; de to første er saa forskellige fra Melbær- 

 ris og lignende Espalierbuske, at de fortjener at danne en egen Gruppe 

 med et eget Navn, der skulde udtrykke deres ranke-lignende Vækst. 



De større, stærkere grenede, mere typiske Vedplanter med pla- 

 giotrop Vækst er en Slags Dværgbuske med vandrette, nedliggende 

 eller krybende og rodslaaende Skud. De benævnes undertiden »Espa- 

 lierbuske«. Biroddannelsen er ikke lige rigelig hos alle disse eller 

 indtræder ikke lige tidlig. Hos Melbær (Arctostaphylos uva ursi og 

 den kun paa Dejbjerg Lyng fundne A. alpina) ligger Stænglerne 

 ned uden at slaa Rod, før de er blevne ældre; alle yngre Skud ligger 

 løst; først de ældre fæstes til Jorden, og Aflæggerdannelse kan da 

 finde Sted 1 (disse Arter er saaledes »prostratæ« eller »humifusæ«). 

 Primroden er kraftig og lever længe. 



En langt rigeligere Biroddannelse har Revling (Empetrum nigrum) \ 

 den har derfor en langt raskere vegetativ Formering, og en Plante 

 løser sig ofte hurtig op i mange smaa selvstændige Individer; den er 

 i højeste Grad »krybende« (»repens«), ligesom mange Urter 2 . Den 

 har lettere end Melbær-Ris ved at rette sine Skudender opad mellem 

 anden Vegetation. 



Selvfølgelig er der heller ikke her skarpe Grænser; der er Arter, 

 hvis Primskud og Sideskud snart bueformet lægger sig ned og fæstes 

 til Jorden ved tynde Rødder, men hvis Skud dog for største Delen 

 er oprette eller opstigende og kun paa visse Standpladser kan være 

 helt krybende, f. Ex. Genista pilosa. 



Et interessant, men selvfølgelig meget vanskeligt, Spørgsmaal er 

 dette: hvilke Kræfter har været virksomme ved Frembringelsen af 

 Krybplanternes ejendommelige Livsformer, den paa tværs af Tyngde- 

 retningen foregaaende Vækst? Min Tanke ledes nærmest hen paa 

 Varmen. Allerede den forlængst afdøde Ca spar y i Königsberg har 

 iagttaget, at mange Træers Grene sænker sig i Frostvejr, medens 



1 Warming 1884, 1908; Mentz 1909. 



2 Warming 1884: 47; Mentz 1909: 159 (Meddel, om Grønl.; 36). 



