3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



35 



nedstamme 1 . Der er næppe Grund til at antage andet end, at disse 

 Former er Variationer, som horer med til Artens Variationsomraade, 

 og som fremkaldes, naar usædvanlige ydre Indvirkninger, f. Ex. usæd- 

 vanlig stor Næringstilførsel, griber ind i Individets Liv. 



Bemærkes kan, at næsten alle vildt voksende danske (nordiske) Træer 

 har Enstavelsesnavne : Ask, Avn (der unødvendig ofte faar Tillæget „. . .bøg"), 

 Birk, Bøg, Asp („Poppel" er ikke dansk), Eg, (Ene, ikke Enbær) , (Fyr, 

 Gran), Hyld, Hæg, Lind, (Lærk), Løn, Naur, Pil, Røn, Tax, Æl, Ælm, Ær. 



Tillægget „Val" betegner „fremmed", „udenlandsk" (Valnød, Valsk Bønne 

 (= Hestebønne), Valbirk). Navnet „Ahorn" er ikke dansk; rimeligvis afledet 

 af det latinske Acer. „Efeu" er en gyselig Germanisme, som bør udryddes 

 snarest muligt. Det høres heldigvis nu mest kun hos udannede og Folk af de 

 ældre Slægtled. 



Om nordiske Plantenavne se : Jenssen-Tusch, Folkelige Plantenavne, Kbhavn 

 1867. Warming 1912 i Bot. Tidskr. 33. Aug. Lyttkens, Svenska växtnamn, 

 1907. Nathorst, Svenska växtnamn; Bihang till K. Sv. Vetensk. Akad. Handl. 

 28, Afd. 3, Stockh. 1903. Arkiv för Botanik, 1904, 1 og 2 no. 1 og 8. 

 Th. Fries, Svenska växtnamn; Arkiv f. Bot. 1904, 3. 



1. DE SKOVDANNENDE TRÆER 



Bøgen (Fagus silvatica L.). Fig. 5, 7, 24—28. 



Bøgen er vort vigtigste Skovtræ. Den indvandrede i Danmark, 

 saa vidt vi ved, i den fugtige og varme Egetid, formodentlig noget 

 senere end Egen, og fra Syd og SY. Steenstrup selv fandt den 

 ikke i Moserne, men 1873 fandt hans daværende Assistent ved Mose- 

 undersøgelserne, E. Chr. Hansen, den i den nord for Holte, i Rude 

 Hegn, liggende Mose Femsølyng, uden at dens Plads i Mosens Lag 

 dog blev nøjere bestemt. Senere har N. Hartz genfundet den i 

 samme Mose og i Sækkedammens, samt i Stranddynd ved Helsingør, 

 og A. Jessen fandt den i Vendsyssel 2 . I Skaane var den almin- 

 delig i Broncealderen. Den har dog i Stenalderen neppe været 

 skovdannende i udstrakt Grad, men haft spredt Forekomst; først se- 

 nere blev den det herskende Træ, idet den vandt meget stort Om- 

 raade paa Egens Bekostning. Hvor Bøgen kommer til at vokse i 

 Skov sammen med Egen, fortrænger den denne, saaledes som Vau- 

 pell saa interessant har paavist i sine Skrifter. Grundene til Bøgens 

 Sejr over Eg og andre Træer er, at den er et stærkt Skygge givende 

 Træ, og at den springer ud et Par Uger tidligere end Egen og alt- 



1 Jvfr. S. 176 i Warming, Nedstamningslæren. Med 73 Billeder. Udg. af Ud- 

 valget for Folkeoplysningens Fremme. 1915. 



2 Jeg skylder Assistent ved Danmarks geologiske Undersøgelse, Cand. Knud 

 Jessen, Tak for Hjælp med H. t. de palæontologiske Angivelser i dette Kapitel. 



3* 



