3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



41 



trods deres formodentlig meget høje Alder kun lave og tyndstammede. 

 O pp ermann tror, at da den jydske og nordvesttyske Bøg vokser 

 langsommere end Bøgen paa de danske Øer, er den en anden Race; 

 det ligger nærmere at tro, at den langsommere Vækst er fremkaldt 

 af slettere Kaar. 



Bladformerne varierer, navnlig findes ikke sjælden Blade som 

 har Takker eller Tænder 1 ; de synes at findes hyppig hos Primær- 



Fig 28. Bøgeskov paa Skrænterne ved Maglevandsfaldet. 

 Møen 1913. (E.W.) 



bladene (Figur hos Btisgen 1911: 25). En Række Former findes be- 

 skrevne i Literaturen: asplenifolia Lodd., quercifolia, cristata, comp- 

 toniæfolia, ilicifolia, heterophylla Lodd. o. a. Nærmere i Haandbøgerne. 



Sluttelig kan nævnes, at Bøgen ogsaa kan have blivende Aksel- 

 blade, omtalt af Ove Paulsen 1902, senere af Btisgen 1911 og 

 Gertz 1912, hvor yderligere Literatur anføres. 



Andre Oplysninger om Bladenes Morfologi se Btisgen 1911. Om de af- 

 vigende Bladformer, der fremkommer efter Frostbeskadigelse, kan henvises 

 til Nathor s t's med 3 Tavler udstyrede Afhandling (19Q7) og Ascherson & 

 Graebners Synopsis (4: 407). 



Lit.: Hansen, E. Chr., 1873. Hauch & Oppermann : 136. Hryniewiecki : 

 Ostgrenze von Fagus silvatica in Europa. Lwow 1911 (Kosmos 35). OGP. 

 1908: 305; 1916. G.V.Prytz i Salmonsens Lexikon. Schneider Handb. 1: 

 153. Schouw, 1822, Grundtræk t. en almindelig Plantegeografi, Kort 1. 

 Steen, T. f. Skovbrug, 9, 12. Vaupell 1857, 1863. 



1 Se P.Heiberg BT. 2: 5. 



