50 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



»Jomfru-Egen« paa Guldborgland havde 1910 o. 9 m Omfang. Den 

 var da meget hul paa Sydsiden, hvor der er Vækst med ny Bark- 

 dannelse. En anden mægtig Eg kaldes »Adam«. Ogsaa omfaldne 

 hensmuldrende findes (Fig. 36). En af de smukkeste skal staa i Øs- 

 tofte Præstegaards Have. 



Paa Fyn og syd derfor synes der kun at være smaa Ege; »en af 

 de skønneste i Danmark« kaldes i BT., 2: 16 det Træ, der staar paa 

 Taasinge ved Valdemarsslot ; i Juni 1915 maalte jeg dens Omfang at 



Fig. 36. En talden Kæmpe. Skov ved Bremersvold, Lolland. 1910. (E. W.Ï 



være 6,10 m; den er unægtelig en overordentlig smuk Eg, som jeg 

 desværre kun har kunnet fotografere løvklædt (Fig. 37). Den kaldes 

 paa Taasinge »Ambrosius-Egen« (efter Ambrosius Stub?). En anden 

 stor Eg (»Tankefuld«) staar ved Svendborg. 



Fra Østjylland kendes flere mægtige Ege. Den historiske Eg 

 ved Boller (Horsens) er afbildet i Illustr. Tidende 1896, Nr. 46. Niels 

 Ebbesens Eg staar i den nordlige Udkant af Ris Skov, Foldby Sogn. 

 En Sten med Aarstallet 1340 er hensat ved dens Fod. Ogsaa den 

 er svært medtagen af Tidens Tand og synes Undergangen nær. Den 

 er afbildet hos Vaupell S. 142 og angives der at være 5,65 m i Om- 

 fang med o. 22 m Højde. 



Her kan endnu anføres, at der ved Kristianshøj paa Bornholm tidligere 

 fandtes en Eg og en Avn, der var sammenvoksede. Paa en Ekskursion til 

 Stedet med Rostrup fortalte denne mig følgende : Fr. VII skar under et Be- 

 søg paa Bornholm sit og Grevinde Danners Navn ind i Træet, men disse Navne- 

 træk kunde ikke faa Fred. Da Forchhammer 1856 ledede en geologisk 

 Ekskursion til Bornholm med Polyteknikere, laante den bekendte senere Over- 

 lærer i Sorø, Eugen Ipsen, den intet anende Rostrups Kniv og med denne 

 udslettede han Navnene. Denne Majestætsfornærmelse blev indberettet til 

 Myndighederne i København; det trak op til Forhør over alle Deltagerne, 



