58 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



Oraf. 1,60 m; en Birk ved Petersværft 1,69 m. Fra Sønderjylland 

 anføres Birke med 2.18 — 2,60 m Omf. (Heering). Fra Norge endog 

 26—28,2 m Højde med Omf. 5,3 m (Wille). 



Birkene bliver i fri Stand forplantningsdygtige i 5—15 Aars Al- 

 der, i sluttet Bevoksning senere. 



De Former, som Birkene antager paa vindudsatte Steder, og andre 

 Modifikationer, der skyldes ydre Kræfter, vil senere blive omtalt. Af 

 begge Arter findes en Del formentlig arvelige Afvigelser (Smaa- Arter, 

 der ikke er Bastarder) 1 . En Form, som O. G. Petersen kalder Mose- 

 birk, henfører han til Dunbirk; den optræder som Busk og er vidt 

 udbredt paa Moser; i visse Punkter nærmer den sig Vortebirk. En 

 Form, der ofte omtales, er B. carpathica Willd. (se Langes Haandb. 

 no. 1247). 



Det fortjener endnu at anføres, at Birkenes Ungdomsformer af- 

 viger ret betydelig fra de udvoksne Individer. De unge Vortebirkes 

 Blade er mere ægformede og mere blødhaarede og ligner mere Dun- 

 birkens. Den Mening er derfor udtalt (Potonié), at Dunbirken er en 

 ved Kaarene fæstnet Ungdomsform af Vortebirk. Man maa vel sna- 

 rere sige, at Dunbirken er den ældste Form, fra hvilken Vortebirken 

 har taget sit Udspring under Tilpasning til andre Kaar. 



Fremmede Arter, som undertiden plantes, er f. Ex. B. lenta, B. nigra og 



B. papyrifera, alle amerikanske. 



Lit.: H. & O.: 371. Haglund 1905: 52. J. Helms 1897. Langes 

 Haandbog no. 1246, 1247. Morgenthaier 1915. O.G.Petersen 1906; 1908: 

 285; 1916:100—107. G. V. Prytz i Salmonsens Lexikon. 



Indførte Træer. Plantager. 



Foran (S. 54) omtaltes en af de indførte Træ-Arter, nemlig Graa- 

 Ællen. En langt større Rolle end denne spiller Naaletræerne. For 

 o. 150 Aar siden indførtes Skovfyr, Lærk, Rødgran og Ædelgran her 

 i Landet med det Maal at anvende dem som Skovtræer. Det var den 

 tyske Forstmand v. Langen (f 1776), der 1763 var bleven indkaldt, 

 som satte dette i Værk. Af de nævnte Træer kom Lærk ikke til at 

 spille nogen Rolle som skovdannende , hvad derimod blev Tilfældet 

 med de tre andre, navnlig Rødgran. (Arealet af Naaletræskov, se 

 S. 2). Disse tre og et Par andre Arter, omtales nærmere i det følgende. 



Der er indført og indføres og prøves stadig flere andre, især nord- 

 amerikanske Arter, som findes omtalt af C.Bloch (1899), H. & O. 

 (navnlig 515— 524), A. Oppermann 1896, OGP. 1908: 199—270, 1916. 



C. M. Poulsen i T. f. Skb. 3, 6, 8 og S. M. Storm 1912, 1915, til hvilke 

 Forfattere her kun kan henvises. 



1 Se Kihlman 1890: 161—63; Neumans Flora. Örtenblad 1902, pl. 24. 



