3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



63 



08: 233); Fig. 44. Granens Primrod danner snart Siderødder, som 

 vandret løber ud og bliver meget kraftige; den har derfor et langt 

 svagere Fodfæste end Skovfyrren og væltes let af Storm (se Kap. 6). 



Forskellighed i Form. Granen er overordentlig forskellig i 

 Form, i Naalenes Udseende, Koglernes og Kogleskællenes Form og 

 Farve, m. m. Det nyeste, storstilede, men desværre ved Forfatterens 

 Død ufuldendte Arbejde er Wittrocks (1914). Men flere andre 

 svenske Forfattere har med Forkærlighed behandlet Rødgranens 



Fig. 44. Rødgrantræer, der er dannede ved Aflægning. 

 Stendalgaards Plantage, Sept. 1892. (E. W ). 



Variationer, navnlig »Vækstformerne«, især H. Hesselman, Syl v én, 

 Hult m ark og flere andre, hvis Artikler findes trykte i Skogsvårds- 

 föreningens Tidskrift (se Helms S. 153) og Th. Fries i Botan. Noti- 

 ser 1890: 250. 



Fra Danmark foreligger meget faa Undersøgelser over denne Sag, 

 væsentlig kun af Joh. Helms 1914; at der ogsaa her er flere 

 Former, er naturligt og let at iagttage. Helms gør opmærksom 

 paa, at man ikke kan vente saa mange »vrange« Former som i 

 Udlandet, fordi vore Graner stammer fra Planteskoler og har været 

 Genstand for Sortering. Heller ikke har de hos os forekommende 

 Former saa stor Interesse som i deres Hjemland. Ofte træffer man 

 tæt ved hverandre Træer, hvis Greiling er tydelig forskellig; se f. Ex. 

 Fig. 45, hvor Granen til højre har en Antydning af Hængegranens 

 Karakter, hvad den til venstre ikke har. 



Hængegranen (f. vimincdis (Sparm.) Casp.) kan findes hos os; den 

 har meget lange, tynde og meget svagt grenede Grene af 2. Orden, 



